Cirkulationssystem i teori och praktik - Lowara
Cirkulationssystem i teori och praktik - Lowara
Cirkulationssystem i teori och praktik - Lowara
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Cirkulationssystem</strong><br />
i <strong>teori</strong> <strong>och</strong> <strong>praktik</strong><br />
Så uppnås ett behagligt <strong>och</strong><br />
kostnadseffektivt inomhusklimat
2<br />
Inledning<br />
För en fastighetsägare är hyresgästernas komfort inte den enda angelägenheten.<br />
Den långsiktiga ekonomin <strong>och</strong> miljöaspekterna är minst lika viktiga. Om du är<br />
byggnadsentreprenör eller VVS-konsult kan du vara säker på att dina kunder litar<br />
på att du har samma syn på ditt ansvar.<br />
I den här handledningen vill vi besvara några grundläggande frågor om värmedistribution<br />
<strong>och</strong> cirkulationssystem – från grundläggande pump<strong>teori</strong> <strong>och</strong> energisparande<br />
till rörsystemskonstruktioner <strong>och</strong> hur man väljer rätt pump för uppgiften.<br />
Vår avsikt är att ge allmän information om konventionella värmesystem, men vi kommer<br />
också att beröra ämnen som golvvärme, solpanelsystem <strong>och</strong> kylsystem.<br />
Om ni vill ha närmare information är ni alltid välkomna att besöka www.itt.se<br />
eller ta kontakt med närmaste ITT-representant.<br />
INNEHÅLL<br />
Skapa ett behagligt inomhusklimat. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4<br />
Grundläggande pump<strong>teori</strong>. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 6<br />
Reglering av pumpfl ödet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8<br />
Pumpekonomi <strong>och</strong> miljövård . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 10<br />
Rörsystemkontruktion . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12<br />
Golvvärmesystem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14<br />
Solpanelsystem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14<br />
Kylsystem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15<br />
Varmvattensystem . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15<br />
Pumpar som används i värme/kylsystem. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16<br />
Välja rätt pump . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 18
Skapa ett behagligt inomhusklimat<br />
Det fi nns fl era sätt att uppnå ett behagligt inomhusklimat.<br />
I den här broschyren beskrivs slutna värme/kylsystem,<br />
där önskad rumstemperatur uppnås genom<br />
att varmt eller kallt vatten cirkulerar i rör runt om<br />
i byggnaden.<br />
Sådana system utgörs ofta av en varmvattenberedare<br />
eller ett kylaggregat, rörledningar, kopplingar, en pump,<br />
värme- <strong>och</strong>/eller köldavgivare (t.ex. radiatorer) <strong>och</strong> ett<br />
styrsystem. Eftersom vatten utvidgar sig när temperaturen<br />
stiger, måste systemet också innehålla en tillräckligt<br />
stor expansionstank som kan rymma den varierande<br />
vattenvolymen i systemet.<br />
Systemets kapacitet måste vara tillräckligt stor för att<br />
kompensera eventuella värme- eller köldförluster i byggnaden.<br />
De förlusterna beror till största delen på inomhus-/<br />
utomhustemperaturen, byggnadens isolering <strong>och</strong> den<br />
yta/inomhusvolym som ska värmas/kylas.<br />
Bestämning av erforderligt fl öde<br />
Det fl öde som krävs i ett värme-/kylsystem beror på<br />
– temperaturskillnaden mellan tryckröret <strong>och</strong> returröret,<br />
– värmebehovet, som varierar under året <strong>och</strong> under<br />
dygnet beroende av både inomhus- <strong>och</strong> utomhusförhållandena.<br />
I klimatzoner med varierande temperaturer behöver<br />
systemets fulla kapacitet bara tas i anspråk under en<br />
mycket kort period varje år (se diagrammet över belastningsprofi<br />
len). Det mest kostnadseffektiva sättet att<br />
hantera sådana variationer är att kombinera termostatreglerade<br />
värme-/köldavgivare <strong>och</strong> varvtalsstyrda pumpar.<br />
Man kan använda en belastningsprofi l för att beräkna<br />
energiförbrukningen i en värmepump <strong>och</strong> för att<br />
genomföra en LCC-analys (analys av livscykelkostnader).<br />
4<br />
Durchfluss Värmebehov<br />
100 %<br />
75%<br />
50 %<br />
30 %<br />
0 %<br />
Värmevinster <strong>och</strong> värmeförluster<br />
i en byggnad<br />
Behovet av uppvärmning <strong>och</strong> kylning varierar,<br />
<strong>och</strong> olika faktorer påverkar inomhusklimatet:<br />
utomhustemperaturen, solskenet, antalet<br />
människor i rummet, värmestrålande objekt<br />
(lampor, tv m.m.).<br />
19 22 6 3 2<br />
Belastningsprofi l<br />
Det mörka området visar det faktiska värmebehovet<br />
under året. Pumpens belastningsprofi<br />
l kan se annorlunda ut beroende på om<br />
man använder shuntning eller inte. Genom<br />
att använda varvtalsstyrda pumpar undviker<br />
man onödig pumpning <strong>och</strong> spar energi.<br />
Den här profi len bygger på ett genomsnittligt<br />
värmesystem i Nordeuropa. God pumpkonomi<br />
innebär att man så långt det går anpassar<br />
pumpens drift till kraven.<br />
Veckor
Bestämning av erforderlig tryckhöjd<br />
(differenstryck)<br />
När man dimensionerar ett värme- eller kylsystem, måste<br />
man ta med både systemtryck <strong>och</strong> friktionsförluster i<br />
beräkningen.<br />
Systemtrycket är den del av trycket som inte åstadkoms av<br />
pumpen. I stället åstadkoms det av vikten av vattenpelaren<br />
i systemet <strong>och</strong> det ytterligare tryck som skapas av tryckkärlet<br />
(expansionstanken). Om detta tryck är för lågt, kan<br />
det ge upphov till ljud i rörsystemet <strong>och</strong> orsaka kavitation i<br />
pumpen, särskilt vid höga temperaturer. Man måste också<br />
kontrollera att pumpen tål det maximala systemtrycket.<br />
Systemtrycket bestäms av<br />
– byggnadens höjd<br />
– vätskans temperatur<br />
– det förinställda trycket i expansionstanken<br />
– vätskans densitet<br />
I ett cirkulationssystem behöver pumpen bara skapa tillräckligt<br />
tryck för att kompensera friktionsförlusterna, eftersom<br />
det inte fi nns någon statisk tryckhöjd som måste<br />
övervinnas. (Statisk tryckhöjd = skillnaden i höjd mellan<br />
den genomsnittliga vattennivån på pumpens sugsida <strong>och</strong><br />
systemets högsta punkt.) Allt vatten som förs upp kommer<br />
ner igen. Detta tryck kallas differenstryck.<br />
Friktionsförlusterna beror på systemets storlek <strong>och</strong> dess<br />
komponenter. (Se diagrammen över systemkurvor på<br />
nästa sida.)<br />
Öppna <strong>och</strong> slutna cirkulations system<br />
De fl esta värme <strong>och</strong> kylsystem är slutna cirkulationssystem,<br />
vilket innebär att samma vatten cirkuleras i rörledningarna<br />
gång på gång <strong>och</strong> att expansionstanken är trycksatt.<br />
Ett gummimembran skiljer den komprimerade gasen från<br />
vattnet i systemet.<br />
Öppna system används mycket sällan, men de är att föredra<br />
om värmekällan exempelvis är en värmepanna för fast<br />
bränsle. I detta fall bestäms systemtrycket av vattenpelaren<br />
i expansionstanken.<br />
Statiskt<br />
trycksystem<br />
Expansionstank<br />
(kapslad, tryckgas)<br />
Matningsrör<br />
Returrör<br />
Slutna cirkulationssystem<br />
Denna allmänna konstruktion används i de<br />
fl esta moderna byggnader.<br />
Expansionstank<br />
(öppen, atmosfäriskt tryck)<br />
Matningsrör<br />
Returrör<br />
Öppna cirkulationssystem<br />
Den här konstruktionen används vanligen<br />
tillsammans med värmepannor där fast<br />
bränsle används, <strong>och</strong> liknande värmekällor.<br />
5
Grundläggande pump<strong>teori</strong><br />
Systemkurvan beskriver det motstånd som fi nns i<br />
rörsystemet, d.v.s. alla förluster i rörledningarna.<br />
Eftersom ett cirkulationssystem vanligen utgör en<br />
sluten slinga, fi nns ingen statisk tryckhöjd som<br />
måste kompenseras; bara friktionsförluster.<br />
Friktionsförlusterna i ett rör ökar med kvadraten<br />
på det pumpade mediets hastighet i röret. Därför<br />
är det viktigt att välja rätt rördimension i förhållande<br />
till fl ödet.<br />
Pariserhjul<br />
Principen för ett cirkulationssystem<br />
kan illustreras med<br />
ett pariserhjul. När hjulet<br />
snurrar, balanseras de uppåtgående<br />
korgarna av de<br />
nedåtgående, <strong>och</strong> det enda<br />
motorn behöver göra är att<br />
övervinna friktionen.<br />
6<br />
H<br />
Tryckhöjd<br />
Den hydrauliska effekten beräknas<br />
på följande sätt:<br />
Phydr = Q H ρ g<br />
där<br />
Q = pumpens fl öde<br />
H = pumpens tryck<br />
ρ = densiteten<br />
g = gravitationskonstanten<br />
Effekterna förhåller sig till varandra<br />
på följande sätt:<br />
3000 rpm<br />
1500 rpm<br />
1000 rpm<br />
P1 =<br />
P1 P2 P2 = Phydr ηmotor ηhydr där<br />
P1 = tillförd effekt<br />
P2 = axeleffekt<br />
Phydr = nyttig effekt (den effekt som<br />
pumphjulet överför till vattnet)<br />
ηmotor = motoreffekt<br />
ηhydr = pumpeffekt<br />
Flöde<br />
Pumpkurvan<br />
Pumpkurvan (QH-kurvan) visar pumpens<br />
egenskaper <strong>och</strong> anger vilket fl öde den<br />
ger vid ett visst tryck.<br />
P 1 P 2 P hydr<br />
Motorförluster<br />
P 2<br />
I ett cirkulationssystem balanseras vikten av<br />
vätskan som är på väg uppåt av vätskan som<br />
är på väg nedåt. När systemet är fyllt, är byggnadens<br />
geodetiska tryck därför noll, oavsett hur hög<br />
byggnaden är. Den nödvändiga pumpkapaciteten<br />
bestäms i stället av den totala längden, diametern<br />
<strong>och</strong> dragningen av ledningarna i pumpsystemet<br />
samt ingående komponenter. Se bilden med<br />
pariserhjulet nedan.<br />
Pumpförluster<br />
P hydr<br />
Q<br />
Verkningsgrad/effektbehov:<br />
Ett annat sätt att sätt att relatera<br />
effektbegreppen är att undersöka<br />
effektförlusterna i motor<br />
<strong>och</strong> pump.<br />
H<br />
Tryckhöjd<br />
Pumpkurva<br />
Systemkurva<br />
Driftpunkt<br />
Flöde<br />
Driftpunkt<br />
Den punkt där pumpkurvan <strong>och</strong> systemkurvan<br />
skär varandra kallas driftpunkt.<br />
Hur mycket effekt behövs?<br />
Pumpens verkningsgrad anger pumpens<br />
effektivitet, dvs. hur bra en pumpenhet<br />
omvandlar den tillförda elektriska<br />
effekten till nyttig effekt.<br />
Q
Hur mycket energi går förlorad<br />
i rörledningarna?<br />
För att kunna beräkna systemkurvan måste man<br />
först beräkna friktionsförlusterna (hf) i rörledningarna.<br />
De uppstår i krökar <strong>och</strong> i ventiler (<strong>och</strong> kallas<br />
punktförluster eller hfp), <strong>och</strong> i raka rörsektioner<br />
(hfr). Punktförlusterna beror på antalet krökar <strong>och</strong><br />
i systemet ingående komponenter. Både friktionsförlusterna<br />
i raka rörsektioner <strong>och</strong> punktförlusterna<br />
beror på vätskehastigheten, rördiameter <strong>och</strong><br />
ytjämnhet.<br />
H<br />
Tryckhöjd<br />
H<br />
Tryckhöjd<br />
Q1 Q2 =<br />
n1 n2 n 2<br />
n 1<br />
H1 n 2<br />
= ( )<br />
H 2<br />
n 2<br />
n 1<br />
P1 P2 n 3<br />
1<br />
n2 = ( )<br />
n 2<br />
Flöde<br />
Flöde<br />
Om pumpen bara körs på halvt varvtal:<br />
Flödet minskar med 50 %<br />
Trycket minskar med 75 %<br />
Men effektförbrukningen minskar med 87,5 %<br />
Affi nitetslagarna<br />
Affi nitet betyder släktskap, <strong>och</strong> affi nitetslagarna<br />
beskriver de förhållanden som alltid råder mellan varvtal,<br />
fl öde <strong>och</strong> uppfordringshöjd. Denna tumregel ger snabbt<br />
information om vad som händer i ett system där driftpunkten<br />
förändras, exempelvis i varvtalsstyrda pumpsystem.<br />
Q<br />
Q<br />
H<br />
Tryckhöjd<br />
Verkningsgrad <strong>och</strong> bästa<br />
verkningsgradspunkt<br />
Bästa verkningsgradspunkten (BEP, Best Effi ciency<br />
Point) eller den nominella punkten är den punkt där<br />
verkningsgraden är som högst. Verkningsgradskurvan<br />
visar hur verkningsgraden varierar med fl ödet.<br />
När man dimensionerar pumpen är det särskilt två<br />
parametrar som är viktiga för att man ska få kostnadseffektiv<br />
pumpning: energiåtgången <strong>och</strong> driftpunkten<br />
(se föregående sida). Detta gäller särskilt<br />
när pumpen ska dimensioneras för fl era olika driftpunkter,<br />
exempelvis i ett värmesystem som inte ska<br />
användas året om.<br />
Verkningsgradskurva<br />
η<br />
Flöde<br />
Bästa verkningsgradspunkt<br />
Bästa verkningsgradspunkten (BEP) anges<br />
ofta av en liten vinkel på QH-kurvan.<br />
Q<br />
Komponenter Tryckförlust<br />
Värmepanna 1 – 5 kPa<br />
Kompakt panna 5 – 15 kPa<br />
Värmeväxlare 10 – 20 kPa<br />
Värmemätare 15 – 20 kPa<br />
Vattenvärmare 2 – 10 kPa<br />
Värmepump 10 – 20 kPa<br />
Radiator 0,5 kPa<br />
Konvektor 2 – 20 kPa<br />
Radiatorventil 10 kPa<br />
Reglerventil 10 – 20 kPa<br />
Klappventil 5 – 10 kPa<br />
Filter (rent) 15 – 20 kPa<br />
Exempel på ungefärliga punktförluster för värmesystemkomponenter.<br />
Mer exakta data fi nns i leverantörens<br />
specifi kationer.<br />
7
H<br />
Tryckhöjd<br />
Reglering av pumpfl ödet<br />
Kapaciteten i ett cirkulationssystem kan regleras på<br />
fl era sätt. Man kan använda pumpar med varvtalsstyrning,<br />
strypventiler, ett bypass-system eller minskad<br />
diameter på pumphjulet.<br />
Varvtalsstyrning<br />
Variabelt varvtal kan åstadkommas manuellt med fasta<br />
fl erhastighetspumpar eller automatiskt med elektroniskt<br />
styrda pumpar. Förutom att den minskar energiförbrukningen<br />
kommer en varvtalsstyrd pump alltid att<br />
ge optimal tryckskillnad. Detta minimerar oljudet i rörsystemet<br />
<strong>och</strong> ökar de boendes komfort.<br />
I pumpar där varvtalet styrs manuellt måste fl ödet<br />
regleras manuellt genom att man väljer ett av de fasta<br />
inställda varvtalen. Flödet kommer aldrig att exakt<br />
motsvara behovet.<br />
I elektroniskt styrda pumpar ställs varvtalet automatiskt<br />
in på det varvtal som krävs för att det erforderliga<br />
fl ödet ska erhållas (variabel varvtalsstyrning). Det tryck<br />
som pumpen ger övervakas kontinuerligt, <strong>och</strong> pumpens<br />
varvtal justeras så att den ger erforderligt tryck.<br />
När behovet ökar, kommer trycket att börja sjunka <strong>och</strong><br />
8<br />
Konstant tryck<br />
Pumpkurva<br />
vid fullt varvtal<br />
Flöde Q<br />
H<br />
Tryckhöjd<br />
Linjärt varierbart tryck<br />
Pumpkurva<br />
vid fullt varvtal<br />
Pumpkurvor vid olika typer av elektronisk varvtalsstyrning<br />
pumpens varvtal ökas för att kompensera detta. När<br />
behovet minskar, ökar trycket <strong>och</strong> pumpens varvtal<br />
sänks för att trycket ska hållas på rätt nivå.<br />
Det fi nns olika sätt att reglera pumparna:<br />
Ett läge med konstant tryck ( Δ pc ) ger samma tryck<br />
ända upp till det maximala varvtalet oavsett fl ödet.<br />
Ett läge med linjärt variabelt tryck ( Δ pv ) ger det inställda<br />
trycket vid maximalt varvtal. När varvtalet (<strong>och</strong><br />
fl ödet) minskar, sjunker även trycket. På så sätt simuleras<br />
pumpsystemkurvan. När fl ödet är lågt, är även<br />
tryckbehovet lägre. Oftast är trycket vid 0 fl öde halva<br />
det inställda trycket <strong>och</strong> det går inte att ändra vilket<br />
gör att vi lågt fl öde har pumpen låg verkningsgrad.<br />
Kurvan för fullt variabelt tryck ( Δ pv ) är samma<br />
som för det linjära läget förutom att trycket varierar<br />
enligt en andragradskurva (i stället för linjärt), vilket<br />
ytterligare sänker energiförbrukningen <strong>och</strong> ger bättre<br />
anpassning till det faktiska behovet. Trycket vid 0 fl öde<br />
går att ställa in så att man bättre kan följa pumpens<br />
verkningsgrad <strong>och</strong> ha en relativt hög verkningsgrad i<br />
hela fl ödesområdet.<br />
Flöde Q<br />
H<br />
Tryckhöjd<br />
Fullt varierbart tryck<br />
Pumpkurva<br />
vid fullt varvtal<br />
Flöde Q
H<br />
Tryckhöjd<br />
H<br />
Tryckhöjd<br />
Andra sätt att reglera fl ödet<br />
Här är några andra sätt att styra fl ödet i systemet<br />
utan att reglera varvtalet. Det innebär lägre<br />
initialkostnader, men när fl ödet sänks minskar<br />
inte energiförbrukningen, <strong>och</strong> livscykelkostnaden<br />
minskar inte i samma utsträcking som för en varvtalsstyrd<br />
pump.<br />
Strypning av fl ödet med en ventil ändrar förlusterna<br />
i systemet <strong>och</strong> därmed fl ödet från pumpen.<br />
Vid lågt fl öde åstadkommer pumpen en hel del<br />
onödigt tryck, vilket leder till alltför hög energiförbrukning<br />
(såsom fi guren nedan visar). Detta<br />
gäller speciellt pumpar med branta pumpkurvor<br />
(stor skillnad mellan högsta <strong>och</strong> lägsta tryck).<br />
Stängande<br />
ventil<br />
Öppen<br />
ventil<br />
Driftpunkt<br />
Flöde Q<br />
Strypreglering<br />
När ventilen stängs, fl yttas driftpunkten med<br />
systemkurvan längs pumpkurvan.<br />
Full storlek<br />
Reducerad<br />
Flöde Q<br />
Minskad pumphjulsdiameter<br />
Allt eftersom pumphjulsdiametern minskas<br />
fl yttas kurvan <strong>och</strong> fl ödet minskas.<br />
I ett bypass-system går pumpen alltid med<br />
högsta varvtal. Flödet har en bypass-slinga, <strong>och</strong><br />
det styrs genom att en del av det leds från pumpens<br />
trycksida tillbaka till sugsidan. I vissa kylsystem<br />
krävs en bypass-slinga för att undvika<br />
problem med kylaggregatet.<br />
Med anpasad pumphjulsdiameter minskar både<br />
tryck <strong>och</strong> fl öde i samma grad som den minskade<br />
diametern. Affi nitetslagarna visar att energiförbrukningen<br />
sjunker betydligt med en mindre<br />
pumphjulsdiameter. Nackdelen jämfört med<br />
hastighetsstyrning är att det inte går att justera<br />
fl ödet i systemet – när väl diametern är bestämd,<br />
kommer pumpen alltid att ge samma kapacitet.<br />
Bypass-system<br />
Flödet styrs genom en bypass-krets som<br />
leder direkt till systemets sugsida.<br />
9
Pumpekonomi <strong>och</strong> miljövård<br />
Den totala kostnaden för pumpningen bestäms till stor<br />
del vid allra första början, dvs. när cirkulationssystemet<br />
konstrueras. Intelligent systemkonstruktion kan hjälpa<br />
till att minimera det motstånd hos komponenterna <strong>och</strong><br />
den friktion i rören som pumpen måste klara av. Detta<br />
minskar i sin tur den effekt som krävs för att cirkulera<br />
vattnet. Detta är med bred marginal det bästa sättet<br />
att optimera pumpekonomin. För att ge ett exempel:<br />
friktionsförlusterna ökar med kvadraten på varvtalet.<br />
Det innebär att ett rör med liten diameter kommer att<br />
ha avsevärt högre friktionsförluster än ett med större<br />
diameter.<br />
De faktiska kostnaderna för<br />
överdimensionerade pumpar<br />
Många fastighetsägare <strong>och</strong> operatörer installerar överdimensionerade<br />
pumpar ”för säkerhets skull”. Detta är<br />
en extremt dyrbar strategi, eftersom sådana pumpar ger<br />
mycket högre tryck <strong>och</strong> fl öde än vad som behövs utan<br />
att ge någon extra värme till lokalerna. Diagrammet<br />
nedan visar hur en 10 % fl ödesökning ökar värmeeffekten<br />
med bara 2 %. En fördubbling av fl ödet ökar värmeeffekten<br />
med bara 12 %. Det högre fl ödet ger också<br />
mer oljud i rörledningarna. Lyckligtvis fi nns det mycket<br />
effektivare lösningar, som nästa sida visar.<br />
Lika viktigt är det faktum att den extra energin som<br />
används för att styra inomhusklimatet har en avsevärd<br />
påverkan på miljön. Så mycket som 30 % av all elektricitet<br />
som förbrukas i EU-länderna används av elmotorer,<br />
<strong>och</strong> miljontals sådana motorer används i cirkulationssystem.<br />
Med tanke på de omedelbara <strong>och</strong> långsiktiga<br />
hoten mot vårt klimat är den enorma potentialen i<br />
effektiv systemkonstruktion <strong>och</strong> optimalt pumpval<br />
särskilt viktig.<br />
Det enda vettiga perspektivet:<br />
Livscykelkostnader (LCC)<br />
LCC är de totala kostnaderna för en pump under<br />
dess livstid, inklusive kostnaderna för inköp, installation,<br />
driftsättning, energiförbrukning, drift, stillestånd,<br />
underhåll <strong>och</strong> avstängning. Det fi nns fl era sätt att<br />
minimera LCC:<br />
10<br />
Wärme Värme<br />
112 %<br />
100 %<br />
83 %<br />
0 %<br />
LCC<br />
100 %<br />
50 %<br />
50 % 100 % 200 % Q Flöde Durchfluss<br />
Radiatorkurva<br />
Att öka värmeeffekten genom att öka<br />
fl ödet är inte kostnadseffektivt.<br />
Electrical<br />
motors:<br />
30 %<br />
Energiförbrukningen i EU<br />
Nästan 30 % av all elenergiförbrukning i<br />
EU går till elmotorer. En stor del av dem är<br />
installerade i cirkulationssystem.<br />
Energi<br />
Underhåll<br />
Inköp<br />
Manuellt styrd<br />
pump med<br />
fasta varvtal<br />
Elektroniskt styrd<br />
pump med varierbart<br />
varvtal<br />
Spara pengar med varvtalsstyrning<br />
Om man köper en pump utan hastighetsreglering<br />
blir initialkostnaderna lägre. Men när man<br />
jämför livscykelkostnaderna, är fördelarna med<br />
varvtalsstyrning uppenbara. 85 % av de totala<br />
kostnaderna under en 10-årsperiod kan hänföras<br />
till energiförbrukning (för en pump som<br />
går med fullt varvtal hela tiden).
Minska energikostnaderna<br />
Elen är den största kostnaden under i pumpens<br />
livstid; därför kan den största vinsten erhållas genom<br />
att man sänker energiförbrukningen.<br />
1. Använd pumpar med varvtalsstyrning, eftersom<br />
de använder upp till 70 % mindre energi än en<br />
pump utan styrning som körs på fullt varvtal hela<br />
tiden. Detta är det mest effektiva sättet att<br />
minska de totala driftkostnaderna – återbetalningstiden<br />
för en investering i varvtalsstyrning är<br />
ofta mindre än två år.<br />
2. Leta efter högeffektiva pumpar <strong>och</strong> motorer.<br />
Som exempel kan nämnas att EFF1-motorer (som<br />
levereras av ITT) är 3 – 5 % effektivare än EFF2motorer.<br />
En annan viktig faktor är effektiv<br />
hydraulik, som kan betyda ännu mer för verkningsgraden<br />
än pumpmotorn. ITT:s egna experter<br />
lägger ner stora ansträngningar på att att bibehålla<br />
en ledande ställning på det här området,<br />
både vad gäller produktutveckling <strong>och</strong> moderna<br />
tillverkningsmetoder.<br />
3. Stoppa pumpen när ingen uppvärmning eller<br />
kylning behövs.<br />
Minska kostnaderna för installation<br />
<strong>och</strong> idrifttagning<br />
När man använder pumpar med pumpstyrning<br />
som reglerar varvtalet, t.ex. ITT:s Hydrovar, är kostnaderna<br />
för installation <strong>och</strong> driftsättning lägre<br />
än för ett system med fristående varvtalsstyrning<br />
(VFD, Variable Frequency Drive). Skillnaden är att<br />
den kompletta enheten redan innehåller VFD,<br />
tryckgivare, styrprogram mm. När man använder<br />
fristående varvtalsstyrning måste alla dessa komponenter<br />
tillhandahållas separat, vilket kräver en mer<br />
komplex <strong>och</strong> dyrbar installation <strong>och</strong> idrifttagning.<br />
Minska underhållskostnaderna<br />
Eftersom en varvtalsstyrd pump sällan går med<br />
fullt varvtal blir det mindre mekanisk påfrestning<br />
än vid drift med fullt varvtal. Detta ger längre<br />
underhållsintervall, eftersom pump- <strong>och</strong> motorkomponenter<br />
håller längre. Om man stänger av<br />
pumpen när den inte behövs, sänks underhållskostnaderna<br />
ytterligare.<br />
Flygt Hydrovar<br />
– nollpunkten nådd inom ett år<br />
Hastighetsstyrenheten Flygt Hydrovar spar<br />
pengar åt er <strong>och</strong> har mindre inverkan på<br />
miljön tack vare minskad energiförbrukning.<br />
Referensstandard<br />
I den här boken fi nns ytterligare information<br />
om LCC. Den är resultatet av<br />
ett samarbete mellan den amerikanska<br />
branschorganisationen Hydraulic Institute<br />
<strong>och</strong> Europump; även anställda från<br />
ITT har medverkat.<br />
11
Rörsystemkonstruktion<br />
Tidigt i konstruktionsprocessen måste man beakta<br />
fastighetens olika klimatzoner, alternativa värme-<br />
eller kylkällor, drift- <strong>och</strong> reglerstrategier. På basis<br />
av den information som har inhämtats om byggnaden<br />
måste man också beräkna värmeförluster<br />
<strong>och</strong> bedöma behovet av varmvatten; därtill<br />
kommer diverse ventilationsaspekter. Innan man<br />
konstruerar rörsystemet måste man också se till<br />
att man har valt de lämpligaste värme-/köldavgivarna<br />
<strong>och</strong> anslutningarna för varje läge <strong>och</strong><br />
avgöra vilken distributionslayout som är bäst<br />
med tanke på alla nödvändiga krav på balansering<br />
<strong>och</strong> reglering.<br />
Tvårörssystem<br />
I ett tvårörssystem används matarledning till att<br />
leverera det uppvärmda eller kylda vattnet till<br />
värme-/köldavgivarna <strong>och</strong> returledningen till att<br />
transportera det använda vattnet tillbaka till<br />
värme- eller köldkällan.<br />
En stor fördel med tvårörssystem är att man kan<br />
variera <strong>och</strong> reglera vattenfl ödet för att spara<br />
pumpeffekt. En annan är att alla radiatorer får<br />
vatten med samma temperatur, eftersom försörjningsröret<br />
matas direkt från pannan. (Vid matning<br />
från den föregående radiatorn avges en viss<br />
mängd värme, <strong>och</strong> vattnet kan kylas ner något.)<br />
Avluftningsventiler bör kontrolleras ofta. Om de<br />
fastnar i öppet läge, kan ånga att fl öda genom<br />
radiatorn <strong>och</strong> genom returledningen, vilket förhindrar<br />
effektiv värmeöverföring <strong>och</strong> kan störa<br />
balansen i hela värmesystemet.<br />
Flödet genom radiatorn regleras av en termostatventil<br />
alltefter värmebehovet. När ventilen stängs<br />
höjs trycket i systemet, vilket enkelt kan undvikas<br />
genom att använda en varvtalsstyrd pump.<br />
Lösningar i stora byggnader<br />
I hybridsystem är principen att man har dels en<br />
huvudkrets med låga förluster, dels separata uppvärmningskretsar,<br />
var <strong>och</strong> en med sin egen pump.<br />
Det gör det enklare att bygga ut befi ntliga system<br />
utan att ändra tryckförhållandena, eftersom de<br />
olika undersystemen är oberoende av varandra.<br />
En annan fördel beror på det faktum att vissa värmepannor<br />
är känsliga för låga temperaturer <strong>och</strong><br />
har en lägsta fl ödesgräns. För att i sådana system<br />
12<br />
Tvårörssystem<br />
Med det grundläggande tvårörssystemet<br />
kan man variera <strong>och</strong> styra vattenfl<br />
ödet för att på så sätt spara<br />
pumpens energiförbrukning. Det<br />
distribuerar värmen jämnare än i ett<br />
enrörsystem.<br />
minimera den tid det tar för vattnet att nå önskad<br />
temperatur låter man det cirkulera bara i huvudkretsen.<br />
När den önskade temperaturen har uppnåtts,<br />
öppnas radiatorkretsen. Trevägsventilen<br />
styr fl ödet till radiatorkretsen (-kretsarna) eller till<br />
pannan. Ett annat sätt att spara energi är att göra<br />
om systemet till ett strypventilsystem genom att<br />
använda en tvåvägsventil i radiatorkretsen plus<br />
hastighetsstyrda pumpar.
Tvårörssystem med<br />
tryckutjämnade kretsar<br />
Den största fördelen med ett<br />
system med tryckutjämnande kretsar<br />
är att friktionsförlusterna är lika<br />
i alla kretsar.<br />
Tvårörs hybridsystem<br />
Den stora fördelen med hybridsystemet är att den primära lågtrycksförlustslingan<br />
gör det enkelt att utöka systemet. Trevägsventilen stängs<br />
<strong>och</strong> skickar tillbaka vattnet upp genom systemet om det fortfarande<br />
är tillräckligt varmt för att värma värmeavgivarna. Ventilen öppnas<br />
när vattnet behöver värmas upp igen.<br />
Konstant eller variabelt fl öde<br />
Tvårörskategorin kan delas in i system med konstant eller variabelt fl öde,<br />
<strong>och</strong> vardera systemet kan konstrueras för enkel eller multipel belastning.<br />
Ett tvårörs fl erbelastningssystem med konstant fl öde ger bättre styrning av<br />
temperaturen, <strong>och</strong> temperaturen till varje krets förblir densamma. Man kan<br />
även spara energi genom att använda varvtalsstyrda pumpar med temperatur-<br />
eller differenstryckgivare. De viktigaste fördelarna med ett variabelt fl öde är<br />
att man kan använda en mindre pump <strong>och</strong> få bättre styrning av temperatur<br />
<strong>och</strong> luftfuktighet. Varje krets matas också med samma temperatur.<br />
13
Golvvärmesystem<br />
I ett golvvärmesystem överförs värme från rören till golvstrukturen.<br />
Ett sådant system kan vara självförsörjande eller<br />
kombineras med konventionell radiatoruppvärmning.<br />
Den främsta skillnaden mellan radiator- <strong>och</strong> golvvärmesystem<br />
är temperaturen på det pumpade mediet. Radiatorsystem<br />
kan konstrueras för drifttemperaturer upp till 80 ° C <strong>och</strong> en<br />
temperaturdifferens på 20 – 40 ° K. I ett golvvärmesystem bör<br />
arbetstemperaturen aldrig överstiga 40 ° C, <strong>och</strong> temperaturdifferensen<br />
bör hållas vid 5 – 8 ° K. Golvvärmesystemet bör alltid<br />
inkludera en blandningskrets för att man ska undvika för hög<br />
arbetstemperatur. Då driftförhållandena är så olika för radiator<br />
<strong>och</strong> golvvärmesystem kan det medföra problem att blanda<br />
dem i samma rörsystem.<br />
Ett golvvärmesystem kan konstrueras på många olika sätt.<br />
Varje tillverkare har sina egna riktlinjer som måste följas, men<br />
vissa principer är allmängiltiga, exempelvis:<br />
– Varje rum bör ha sitt eget styrsystem.<br />
– Alla kretsar bör vara balanserade så att de ger samma<br />
tryckförluster, <strong>och</strong> pumpen bör vara specifi cerad <strong>och</strong> vald<br />
på basis av den krets som har den största tryckförlusten.<br />
– Ingen rörkrets bör vara längre än 120 m.<br />
– Ett golvvärmesystem kräver en högre pumpkapacitet än<br />
ett radiatorsystem för en lika stor byggnad. Orsaken är<br />
relativt höga tryckförluster <strong>och</strong> låg temperaturdifferens i<br />
golvvärmesystem.<br />
Solpanelsystem<br />
Liksom de system som beskrivs ovan är solpanelsystem vattenbaserade<br />
<strong>och</strong> kräver en cirkulationspump. Solpanelsystem<br />
drivs med högre <strong>och</strong> mer varierande temperaturer än normala<br />
uppvärmningssystem. Eftersom solpaneler är placerade på taket,<br />
använder man ofta något slags frostskyddsmedel i vattnet.<br />
Det vanligaste frostskyddsmedlet är glykol. När man tillför<br />
glykol ökas vattnets densitet <strong>och</strong> viskositet, vilket måste tas<br />
med i beräkningen när man väljer pump.<br />
Solpanelsystem används främst som komplement till vanliga<br />
vattencirkulationssystem.<br />
14<br />
Ett golvvärmesystem<br />
Varje rum kräver sitt eget reglersystem, <strong>och</strong> alla<br />
rörkretsar måste balanseras så att de ger upphov<br />
till samma tryckförluster.<br />
Ett solpanelsystem<br />
Solpanelen kompletterar den vanliga<br />
värmekällan.<br />
Regulator
Ett kylsystem<br />
Kylsystemet fungerar på samma sätt som<br />
ett hybridvärmesystem men cirkulerar kylmedium<br />
i stället för värmemedium.<br />
Ett varmvattensystem<br />
Ett sekundärt retursystem ger högre<br />
användar komfort genom att leverera<br />
varmvatten omedelbart. Dessutom<br />
förhindrar vatten i rörelse tillväxt av<br />
organismer som legionella.<br />
Kylsystem<br />
Konstruktionen av ett kylsystem beror i hög grad på valet av<br />
kylmedium. Olika kylmedier har olika densiteter <strong>och</strong> genererar<br />
olika friktionsförluster i rörsystemet. Detta måste beaktas<br />
när man väljer pump.<br />
De vanligaste kylmedlen är vatten blandat med glykol eller<br />
alkohol. Allteftersom kylmedlet blir kallare ger det högre<br />
friktion i rören. Detta måste man ta med i beräkningen när<br />
man dimensionerar pumpen. Information om vilka pumpdimensioner<br />
som krävs för olika kylmedel kan man få tillsammans<br />
med kylmedlet.<br />
Ett kylsystem är vanligtvis ett hybridsystem. Kylsystem kräver<br />
ofta ett visst lägsta fl öde, exempelvis 30 %, för att eliminera<br />
risken för isbildning. När ventilerna stängs, minskar tryckdifferensen<br />
över förångaren. En styrenhet känner av detta<br />
<strong>och</strong> öppnar bypass-ventilen för att bibehålla ett lägsta fl öde<br />
där kallvatten blandas med varmt returvatten.<br />
Varmvattencirkulationssystem<br />
(VVC)<br />
Den mest uppenbara skillnaden i varmvattencirkulationssystem<br />
jämfört med de fl esta värmesystem är att de är öppna<br />
system. Ett varmvattencirkulationssystem med sekundärt<br />
returrör säkerställer omedelbar leverans av varmt vatten till<br />
alla tappställen i byggnaden, vilket sparar både vatten <strong>och</strong><br />
energi. Vidare förhindrar vatten i rörelse tillväxt av organismer<br />
som t.ex. legionella. Normer fi nns för hur lång tid det får ta<br />
för vattnet i ett tappställe att bli varmt.<br />
Returkretsfl ödet är vanligen mycket lågt, vilket betyder att<br />
det räcker med en liten pump. Om man väljer en onödigt stor<br />
pump kommer mer energi att förbrukas <strong>och</strong> ge upphov till<br />
oljud i systemet beroende på onödigt hög vattenhastighet.<br />
Man bör alltid använda pumphus av brons eller rostfritt stål<br />
för att förebygga korrosion. Färskvatten, som alltid fi nns i<br />
varmvattenkretsar, innehåller syre.<br />
15
Pumpar som används i värme-/kylsystem<br />
I ett värme- eller kylsystem används en centrifugalpump för att fl ytta vätskan<br />
från värme/kylkällan till avgivarna runt om i byggnaden, varvid fl ödesmotståndet<br />
i rörledningssystemet måste övervinnas.<br />
Pumpen består huvudsakligen av pumphus, pump hjul<br />
<strong>och</strong> elmotor.<br />
Pumpar med våt motor<br />
– det billiga <strong>och</strong> enkla valet<br />
I en pump med ”våt motor” eller ”spaltrörsmotor”<br />
cirkuleras pumpmediet inne i spaltröret <strong>och</strong> kyler<br />
därmed motorn samtidigt som lagren smörjs.<br />
Pumpar med våt motor är enkla, tystgående, läckagefria<br />
<strong>och</strong> har ett förhållandevis lågt inköpspris. Den<br />
jämförelsevis korta livslängden <strong>och</strong> låga verkningsgraden<br />
innebär dock att den slutliga kalkylen inte<br />
nödvändigtvis är gynnsam. Dessutom är pumpar<br />
med våt motor känsliga för föroreningar i pumpmediet<br />
<strong>och</strong> klarar inte aggressiva medier.<br />
Pumpar med våt motor måste alltid installeras med<br />
motoraxeln horisontell. Detta beror på att motorn<br />
smörjs av pumpmediet, <strong>och</strong> vertikal installation kan<br />
leda till otillräcklig smörjning tack vare luftansamling<br />
i lagerlägena. För att förhindra igensättning måste<br />
en pump med våt motor motionsköras minst varannan<br />
vecka. Allmänt har pumpar med våt motor lägre<br />
initialkostnader men har lägre verkningsgrad än<br />
pumpar med torr motor. EU har bestämt ett system<br />
för energiklassifi cering för cirkulationspumpar med<br />
våt motor upp till 2,5 kW. Klass A-alternativ fi nns<br />
men är vanligen dyrare.<br />
Torra motorer<br />
– det kostnads effektiva valet<br />
Motorn är luftkyld med antingen en förlängd axeltapp<br />
där pumphjulet är direktmonterat, eller en IECmotor<br />
med standardaxeltapp med koppling eller<br />
axelförlängning. På axeln sitter en mekanisk plantätning<br />
som förhindrar pumpmediet att läcka ut. Den<br />
består av av två ringar <strong>och</strong> en fjäder som pressar<br />
ihop dem. En tunn vattenfi lm smörjer <strong>och</strong> kyler<br />
tätningen.<br />
16<br />
En pump med våt motor<br />
En pump med torr motor<br />
Stator<br />
Spaltrör<br />
Glidlager<br />
Rotor<br />
Pumphjul<br />
Pumphus<br />
Motor<br />
Mekanisk plantätning<br />
Pumphus<br />
Pumphjul
Inköpspriset för dessa pumpar är högre, men kom<br />
ihåg: inköpspriset är i de fl esta fall bara 5 % av hela<br />
livscykelkostnaden. Torra motorer har högre verkningsgrad<br />
<strong>och</strong> är mer tillförlitliga, <strong>och</strong> har längre<br />
lagerlivslängd. Dessutom är den här konstruktionen<br />
mindre känslig för föroreningar <strong>och</strong> aggressiva<br />
medier, eftersom vätskan inte<br />
tillåts komma in i motorn.<br />
På det hela taget har torra motorer en mer robust<br />
konstruktion <strong>och</strong> bättre ekonomi på lång sikt.<br />
Tvillingpumpar<br />
– inte bara av säkerhetsskäl<br />
Pumpar med såväl våt som torr motor fi nns i både<br />
enkel <strong>och</strong> tvillingversioner.<br />
Historiskt sett har tvillingpumpar främst använts<br />
för att ha en reservpump tillhands vid pumpfel.<br />
Förutom den extra säkerheten används idag<br />
tvillingpumpen oftast för att ge bättre pumpekonomi<br />
<strong>och</strong> minsta möjliga miljöpåverkan, eftersom den<br />
andra pumpen bara används vid toppbelastning.<br />
De bästa pumparna i dag går sällan sönder, men<br />
skulle det hända så fi nns reserven redan på plats.<br />
Även om denna enda pump bara ger något mer<br />
än hälften av det fl öde som krävs för att bibehålla<br />
inomhusklimatet under de kallaste dagarna, räcker<br />
värmeeffekten ändå för att täcka 83 % av värmebehovet<br />
(se radiatorkurvan nedan). Pumpstyrningen<br />
för en tvillingpump alternerar driften mellan pumparna<br />
för att tillse att de får lika många drifttimmar.<br />
Man kan också göra besparingar i rördragningen<br />
jämfört med att använda två enkelpumpar. En<br />
tvillingpump kräver bara en uppsättning rör, medan<br />
det för två enkelpumpar krävs dubbla uppsättningar.<br />
Dessutom har tvillingpumpen högre kapacitet<br />
än enkelpumpen, <strong>och</strong> därför kan man enkelt öka<br />
kapaciteten i systemet med bara mindre förändringar<br />
av rörsystemet.<br />
I kylsystem eller system med vätsketemperaturer<br />
under 0 ° C är det inte lämpligt att använda tvillingpumpar.<br />
Eftersom pumphuset är större, kan ökad<br />
kondens leda till isbildning i pumphus, tätningsområden<br />
m.m.<br />
Wärme Värme<br />
112 %<br />
100 %<br />
83 %<br />
0 %<br />
Jämförelse av verkningsgrad<br />
(ungefärliga värden)<br />
Pumpar med våt motor<br />
Nominell effekt Typisk verk-<br />
ningsgrad<br />
Max verkningsgrad<br />
(klass A)<br />
< 100 W 15 % 25 %<br />
100 – 500 W 30 % 40 %<br />
500 – 2500 W 40 % 50 %<br />
Pumpar med torr motor<br />
Nominell effekt Typisk verk-<br />
ningsgrad<br />
Max verkningsgrad<br />
< 1,5 kW 55 % 65 %<br />
1,5 – 7,5 kW 65 % 75 %<br />
> 7,5 kW 70 % 80 %<br />
Tvillingpump Flygt LHT<br />
50 % 100 %<br />
Flöde Q<br />
Radiatorkurva<br />
Det är möjligt att nå 83 % av maximal värmeeffekt<br />
när man bara använder den ena av pumparna.<br />
17
Välja rätt pump<br />
Välj pumpar på basis av erforderligt fl öde <strong>och</strong> rörmotstånd.<br />
Man bör alltid välja en pump där driftpunkten ligger så nära<br />
bästa verkningsgradspunkt som möjligt. Ofta fi nns fl era alternativ,<br />
<strong>och</strong> en bra tumregel är att välja en pump på bästa verkningsgradspunkt<br />
±10 %. När man använder en varvtalsstyrd<br />
pump med konstanttrycksdrift, bör driftpunkten ligga på ett<br />
fl öde 10 % över bästa verkningsgradspunkt. På så sätt säkrar<br />
man ett tillräckligt brett fl ödesområde för pumpstyrningen.<br />
Överdimensionera inte pumparna – värmeutbytet blir ändå<br />
nästan detsamma, men pumparna förbrukar betydligt mer<br />
energi. (Se radiatordiagrammet.)<br />
I värmesystem blir följden av ett pumpfel ett mindre<br />
behagligt inomhusklimat. För stora byggnader är det därför<br />
lämpligt att man använder fl era pumpar i stället för en. På<br />
så sätt får man reservkapacitet <strong>och</strong> en viss komfortnivå även<br />
om en av pumparna slutar fungera. Antingen dimensioneras<br />
pumparna så att en pump klarar hela behovet, <strong>och</strong> den andra<br />
pumpen fungerar då som reserv. Eller också samverkar fl era<br />
pumpar för att täcka det fulla behovet.<br />
Pumpvalsprogram<br />
Med ITTs pumpvalsprogram är det enkelt att hitta den mest<br />
effektiva pumpen för jobbet. Med denna programvara kan<br />
ni beräkna lämpliga pumpsystemspecifi kationer, hitta den<br />
optimala pumplösningen <strong>och</strong> dessutom få den dokumentation<br />
som behövs för att bygga in <strong>och</strong> underhålla pumparna.<br />
Byta ut gamla pumpar<br />
Lägre vattenhastighet eller högre pumpljud kan tyda på att<br />
de befi ntliga pumparna behöver bytas ut. Fråga alltid om<br />
byggnaden på något sätt har gjorts om eller renoverats sedan<br />
den gamla pumpen installerades. Exempelvis kan nya fönster<br />
med bättre isolering ha installerats. I så fall är värmebehovet<br />
lägre, <strong>och</strong> en mindre pump med lägre energiförbrukning kan<br />
användas. Även motortekniken har utvecklats, så att det<br />
nödvändiga fl ödet kan åstadkommas med lägre energiförbrukning.<br />
Omfattande utbytesguider fi nns i kataloger <strong>och</strong> på<br />
webben.<br />
Uppgradering av äldre system<br />
Ibland kan det vara mer kostnadseffektivt att uppgradera<br />
äldre pumpar än att bara byta ut dem. I så fall kan pumparna<br />
enkelt uppgraderas med en elektronisk pumpstyrning.<br />
Styrning av pumpens varvtal <strong>och</strong> minskning av onödig pumpning<br />
sparar mycket pengar <strong>och</strong> minskar påverkan på miljön.<br />
Flygt Hydrovar är en pumpstyrning som enkelt kan monteras<br />
på på befi ntliga pumpar. Den passar perfekt på alla fl äktkylda<br />
motorer, <strong>och</strong> återbetalningstiden är ofta mindre än två år.<br />
18<br />
H<br />
Trykk<br />
Virkningsgradkurve<br />
η<br />
BEP<br />
±10%<br />
Mengde<br />
Bästa verkningsgradspunkt<br />
Bästa verkningsgradspunkten (BEP) anges<br />
ofta med en liten vinkel på QH-kurvan.<br />
Pumpens driftpunkt bör ligga så nära BEP<br />
som möjligt.<br />
En uppgradering av ett äldre system<br />
Flygt Hydrovar är ett enkelt <strong>och</strong> kostnadseffektivt<br />
sätt att modernisera ett äldre system.<br />
Q
Flygt-pumpar i cirkulationssystem<br />
Systemtyp Systemkonstruktion FLA FPA FLC FLS FLB LH ECO FLE LHE<br />
Värmesystem<br />
Mindre system Enrörssystem ▲ ●<br />
Tvårörssystem ● ▲<br />
Golvvärmesystem ● ▲<br />
Fastbränslepannor ● ▲ ●<br />
Solpanelsystem ▲ ● ●<br />
Geotermiska system ● ▲ ●<br />
Större system Enrörssystem Primärpumpar ● ▲ ▲<br />
Sekundärpumpar ▲ ▲ ● ●<br />
Tvårörssystem Primärpumpar ● ▲ ▲<br />
Sekundärpumpar ● ● ▲ ▲<br />
Fastbränslepannor ● ● ▲<br />
Ventilation ▲ ▲ ▲ ● ● ●<br />
Shuntgrupper ● ▲ ▲<br />
Återcirkulation av värme ▲ ▲ ▲ ● ● ▲<br />
Varmvattensystem<br />
Kylsystem<br />
▲ = Lämpligast<br />
● = Lämplig<br />
Mindre system ▲ ▲<br />
Större system ▲ ●<br />
Primärpumpar ● ▲ ● ▲ ▲<br />
Sekundärpumpar ● ● ▲<br />
Kyltorn ▲ ●<br />
Kylaggregat ▲ ●<br />
Flygt-pumpar i bostadshus<br />
För byggnader upp till en viss storlek rekommenderar vi följande pumpar:<br />
Yta som<br />
ska värmas<br />
Radiatorsystem Golvvärmesystem<br />
Standardpump Elektronisk pump Standardpump Elektronisk pump<br />
80 – 150 m2 Flygt FLA xx-40 Flygt ECO xx-40 Flygt FLA xx-60 Flygt ECO xx-60<br />
150 – 200 m2 Flygt FLA xx-40 Flygt ECO xx-40 Flygt FLA xx-70-Q –<br />
200 – 250 m2 Flygt FLA xx-60 Flygt ECO xx-60 Flygt FLA xx-80 –<br />
Större byggnader innehåller mer komplexa system, <strong>och</strong> noggrann analys krävs för att<br />
bestämma den bästa pumplösningen.<br />
19
Pumpar med mera för hela fastigheten<br />
ITT tillhandahåller produkter för alla områden inom VVS; värme/kyla, vattenförsörjning,<br />
avlopp <strong>och</strong> brandbekämpning. Vårt utbud av högkvalitativa produkter omfattar pumpar,<br />
pumpstyrningar, kompletta paketlösningar, fi lter <strong>och</strong> desinfektionsutrustning. ITT deltar<br />
i alla projektfaser, från planering till leverans – från installation till idrifttagning <strong>och</strong> service.<br />
Vi är en tillförlitig <strong>och</strong> långsiktig partner. Vår sakkunskap <strong>och</strong> våra resurser för forskning<br />
<strong>och</strong> utveckling, liksom våra vittgående utbildningsprogram, är till för dig.<br />
På www.itt.se fi nns mer information.<br />
ITT Water & Wastewater AB<br />
www.itt.se<br />
Malmö<br />
Agnesfridsvägen 194<br />
213 75 Malmö<br />
Tel: 040 - 671 62 60<br />
Fax: 040 - 21 17 18<br />
Göteborg<br />
Exportgatan 38C<br />
422 46 Hisingsbacka<br />
Tel: 031 - 52 04 50<br />
Fax: 031 - 52 05 50<br />
Örebro<br />
Boställsvägen 4<br />
702 27 Örebro<br />
Tel: 019 - 27 38 50<br />
Fax: 019 - 27 38 55<br />
Stockholm<br />
174 87 Sundbyberg<br />
Besök: Gesällvägen 33<br />
Tel: 08 - 475 67 00<br />
Fax: 08 - 475 69 70<br />
Sundsvall<br />
Norra vägen 34<br />
856 50 Sundsvall<br />
Tel: 060 - 10 18 10<br />
Fax: 060 - 10 24 91<br />
Luleå<br />
Storgatan 7<br />
972 38 Luleå<br />
Tel: 060 - 10 18 10<br />
Fax: 060 - 10 24 91