Projektrapport - Enkelt Avhjälpta Hinder - E-verktyget
Projektrapport - Enkelt Avhjälpta Hinder - E-verktyget Projektrapport - Enkelt Avhjälpta Hinder - E-verktyget
Projektrapport ENKELT AVHJÄLPTA HINDER Projektledare: Håkan Brodin - Informatör Handledare: Mikael Pettersson - Byggnadsinspektör BYGG & MILJÖ GÄVLE Projektperiod: 1 december 2008 - 30 november 2009
- Page 3: Sammanfattning Den 1 juli 2001 besl
- Page 6 and 7: 1. Inledning 1.1 Bakgrund Den 1 jul
- Page 8 and 9: örjade bli ont om tid att åtgärd
- Page 10 and 11: 3.5 Checklista För att underlätta
- Page 12 and 13: 6. Resultat 6.1 Utskickens omfattni
- Page 14 and 15: 8. Vidare arbete 8.1 Tillsynsplan o
- Page 17: E N K E L T A V H J Ä L P T A H I
<strong>Projektrapport</strong><br />
ENKELT AVHJÄLPTA HINDER<br />
Projektledare: Håkan Brodin - Informatör<br />
Handledare: Mikael Pettersson - Byggnadsinspektör<br />
BYGG & MILJÖ GÄVLE<br />
Projektperiod: 1 december 2008 - 30 november 2009
Sammanfattning<br />
Den 1 juli 2001 beslutades det i riksdagen om ett tillägg i plan- och bygglagen (PBL) som syftar<br />
till att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder i publika lokaler och på allmän<br />
platsmark. Målet sattes till att alla enkelt avhjälpta hinder ska vara undanröjda vid utgången av<br />
år 2010. För att öka möjligheterna till detta, beslutade Gävle kommun att starta ett projekt för att<br />
upplysa och informera de privata fastighetsägarna om de nya bestämmelserna och att bistå med<br />
vidare rådgivning gällande åtgärder.<br />
Ett informationspaket togs fram som skickades till 402 fastighetsägare i Gävle kommun.<br />
I utskicket medföljde en svarsblankett vilken 280 svarade på. De som angav att de hade en eller<br />
flera publika lokaler och inte var klara med åtgärder, erbjöds ett kostnadsfritt besök för vidare<br />
rådgivning. Vid dessa besök uppmärksammades att det vanligast förekommande hindret var<br />
bristande kontrastmarkeringar på trappsteg och ramper. Flertalet av de besökta fastighetsägarna<br />
trodde att de skulle kunna genomföra åtgärder innan utgången av år 2010.<br />
Projektet har, förutom att informera om gällande regelverk, erbjudit lämpliga checklistor för<br />
att underlätta inventering av publika lokaler och bistå i bedömningsfrågor av vad som räknas<br />
som enkelt avhjälpta hinder även inneburit att informera och uppmuntra verksamhetsutövare att<br />
registrera sig i tillgänglighetsguiden. Informationsarbetet gällande tillgänglighetsguiden<br />
resulterade i en ökning av antalet registrerade verksamhetsutövare från 96 till 198 stycken.<br />
Genomförandet av projektet har följt de framtagna mål som angetts i tillhörande handlingsplan<br />
och projektbeskrivning.
Innehåll Sida<br />
1 Inledning 6<br />
1.1 Bakgrund 6<br />
1.2 Syfte 6<br />
1.3 Metod 6<br />
1.4 Mål 6<br />
2 Fastighetsägarna 7<br />
2.1 Indelning av kommunen 7<br />
2.2 Små och stora aktörer 7<br />
3 Informationsmaterial 7<br />
3.1 Följebrev 7<br />
3.2 Broschyr från Boverket 8<br />
3.3 Svarsblankett 8<br />
3.4 Påminnelsebrev 9<br />
3.5 Checklista 10<br />
3.6 Kostnad för trycksaker 10<br />
4 Rådgivning 10<br />
4.1 Inbokning av besök 10<br />
4.2 Besökens omfattning 10<br />
5 Tillgänglighetsguiden 11<br />
5.1 Information om guiden 11<br />
5.2 Assistans vid informationsarbete 11<br />
6 Resultat 12<br />
6.1 Utskickets omfattning 12<br />
6.2 Inkomna blanketter 12<br />
6.3 Andelen som inte svarat 12<br />
6.4 Vanligast förekommande hinder 13<br />
6.5 Fastighetsägarnas syn på åtgärdsarbetet 13<br />
7 Slutsats 13<br />
8 Vidare arbete 14<br />
8.1 Tillsynsplan och rutiner 14<br />
8.2 Inkomna anmälningsärenden 14<br />
Bilaga 1 Följebrev<br />
Bilaga 2 Påminnelsebrev
1. Inledning<br />
1.1 Bakgrund<br />
Den 1 juli 2001 beslutades det i riksdagen om ett tillägg i plan- och bygglagen (PBL) som syftar<br />
till att öka tillgängligheten för personer med funktionshinder i publika lokaler och på allmän<br />
platsmark. Boverket tog i och med detta fram tillämpningsföreskrifter och allmänna råd, BFS<br />
2003:19 (HIN 1) som styr arbetet med undanröjande av enkelt avhjälpta hinder.<br />
Målet sattes till att åtgärdandet av alla enkelt avhjälpta hinder i samhället skulle vara klara vid<br />
utgången av år 2010.<br />
Boverket genomförde 2005 en enkätundersökning riktad till fastighetsägare runt om i<br />
Sverige. Man ville med undersökningen få reda på hur långt arbetet fortskridit. Knappt 1 200<br />
privata och kommunala fastighetsägare kontaktades. I ett yttrande från Boverket gällande<br />
undersökningen kan man bland annat läsa att knappt 70 % av de privata fastighetsägarna och<br />
knappt 40 % av de kommunala fastighetsägarna inte kände till eller enbart hade hört talas om<br />
lagstiftningen.<br />
Bygg & Miljö Gävle, i samråd med kommunens tillgänglighetsrådgivare Sören Norman,<br />
ansåg att det fanns ett angeläget behov av att sätta dessa frågor i fokus och hjälpa främst mindre<br />
fastighetsägare med information om lagstiftning samt rådgivning. Det beslutades att informationsarbetet<br />
skulle ske i projektform för att erbjuda stöd till fastighetsägarna och öka<br />
möjligheterna att så många som möjligt av de enkelt avhjälpta hindren blir åtgärdade innan<br />
utgången av år 2010.<br />
1.2 Syfte<br />
Projektet har syftat till att informera fastighetsägare om gällande lagstiftning samt bistå med<br />
rådgivning och hjälp i bedömningsfrågor. Det har även syftat till att uppmuntra<br />
verksamhetsutövare att registrera sig i tillgänglighetsguiden.<br />
1.3 Metod<br />
Arbetet med att informera privata fastighetsägare inom kommunen har skett genom ett<br />
informationsutskick. Utskicket följdes upp med telefonkontakt och inbokning av besök hos de<br />
fastighetsägare som ville få vidare rådgivning på plats i någon utav deras publika lokaler.<br />
1.4 Mål<br />
Målet med projektet var att bidra till att åtgärdsarbetet skulle komma igång i större omfattning.<br />
Detta för att så många hinder som möjligt är undanröjda i publika lokaler vid utgången av år<br />
2010.<br />
6
2. Fastighetsägarna<br />
2.1 Indelning av kommunen<br />
Arbetet med att ta fram uppgifter om berörda fastighetsägare gjordes i samarbete med GISingenjör<br />
Susanne Vejkdal på GI-avdelningen vid Bygg & Miljö Gävle.<br />
Alla lagfarna fastighetsägare med registrerad verksamhet samt de taxerade ägarna med arrende<br />
togs fram. En indelning av kommunen gjordes för att få en tydligare överblick områdesvis och<br />
en enklare hantering av de administrativa insatserna. Till det första utskicket gjordes en mindre<br />
indelning av centrala Gävle som sträckte sig från Skatteverket i väster, upp till och med<br />
Staketgatan i norr, bort till Centralstationen i öster och slutligen ned till Gavleån i söder.<br />
Området kom att innehålla 62 fastighetsägare. De övriga områdena bestämdes till:<br />
Söder 39 st.<br />
Norr 8 st.<br />
Andersberg/Väster 14 st.<br />
Brynäs 25 st.<br />
Bomhus & Furuvik 19 st.<br />
Sätra 35 st.<br />
Hemlingby/Hedesunda 50 st.<br />
Hagaström/Valbo/Forsbacka 64 st.<br />
Norra kommunen 46 st.<br />
Taxerade ägare/arrenden 46 st.<br />
2.2 Stora och små aktörer<br />
I Gävle finns flera av de större fastighetsägarna representerade. Norrvidden, Norrporten,<br />
Diös Fastigheter och Din Bostad är några exempel. Den största andelen utgörs dock av mindre,<br />
privata fastighetsägare. De två kommunala fastighetsbolagen Gavlefastigheter och<br />
Gavlegårdarna har inte innefattats av informationsinsatsen. Anledningen är att de redan var<br />
insatta i vad som gäller samt att de påbörjat arbete med inventering av sina respektive publika<br />
lokaler och också kommit igång med åtgärder.<br />
3. Informationsmaterial<br />
3.1 Följebrev<br />
Vid framtagningen av informationsmaterialet som skickades ut, beslutades att ett följebrev<br />
skulle finnas med. En broschyr som informerar om enkelt avhjälpta hinder framtagen av<br />
Boverket och som vänder sig till fastighetsägare skulle också ingå. Efter diskussion med<br />
handledaren och t f bygglovchef Helena Olsson beslutades att en svarsblankett skulle skickas<br />
med, vars syfte var att visa på hur det såg ut i kommunen generellt när det gäller arbete med<br />
åtgärder bland fastighetsägarna. För att öka chanserna att få in så många blanketter som möjligt<br />
följde det också med ett portofritt svarskuvert. Det slutliga följebrevet informerade om att det<br />
7
örjade bli ont om tid att åtgärda alla enkelt avhjälpta hinder då dessa var satt som mål att vara<br />
åtgärdade vid utgången av år 2010. Här fanns också att läsa om var man hittar mer information<br />
om enkelt avhjälpta hinder, vad det innebär, ansvarsfrågan, föreskrifter och att kommunen är<br />
tillsynsmyndighet.<br />
Det påtalades också att vi önskade få in svarsblanketten då denna skulle komma att fungera<br />
som underlag vid kommande tillsynsarbete. Ett avsnitt berörde tillgänglighetsguiden där man<br />
kunde läsa om att dess syfte och att den höll på att arbetas fram. Avslutningsvis fanns en<br />
hänvisning till sidan om enkelt avhjälpta hinder på kommunens hemsida gavle.se.<br />
Följebrevet finns att läsa i sin helhet, se bilaga 1.<br />
d<br />
3.2 Broschyr från Boverket<br />
Boverket har tagit fram broschyren ”<strong>Enkelt</strong> avhjälpta hinder” som i första hand vänder sig till<br />
fastighetsägare av publika lokaler. I den står det om de nya reglerna, kortfattat om<br />
ansvarsfrågan, vilka platser som berörs samt hur man ska förhålla sig till vilka hinder eller<br />
brister som kan bli aktuella att åtgärda. Det är tre faktorer som vägs in i bedömningen.<br />
Nyttan av åtgärden, förutsättningarna på platsen och ekonomiska konsekvenser.<br />
Ett par bildexempel finns också med som visar på bra lösningar för att öka tillgängligheten.<br />
Broschyren och svarsblanketten som följde med i utskicket till fastighetsägarna<br />
3.3 Svarsblankett<br />
Med svarsblanketten ville vi få veta fyra saker. Det första vi efterfrågade var kontaktuppgifter<br />
till en kontaktperson på företaget. Därefter kom fyra kryssfrågor som syftade till att visa hur<br />
långt man eventuellt hade kommit med åtgärder. Dessa var:<br />
”Har Ni tagit del av tidigare information om enkelt avhjälpta hinder?”<br />
”Har Ni genomfört inventering av enkelt avhjälpta hinder i Era lokaler?”<br />
”Har Ni påbörjat arbete med undanröjande av enkelt avhjälpta hinder?”<br />
”Är Ni klar med undanröjande av enkelt avhjälpta hinder?”<br />
8
Nästa uppgift fastighetsägarna ombads att besvara, var hur många fastigheter man förfogade<br />
över samt hur många publika lokaler man hade i dessa. Den fjärde och sista punkten var att på<br />
baksidan av blanketten ange fastighetsbeteckning för respektive fastighet samt vilka lokaler som<br />
fanns i respektive fastighet. Det skickades även med ett frisvarskuvert för att öka möjligheten<br />
att få in så många svar som möjligt. Allt eftersom blanketterna kom in, följdes dessa upp genom<br />
ett telefonsamtal till de fastighetsägare som angett att de hade en eller flera publika lokaler och<br />
samtidigt angett att de inte tagit del av tidigare information eller inte var klara med åtgärder.<br />
Man erbjöds då möjligheten att boka in ett kostnadsfritt besök i någon av sina lokaler för att<br />
genom vidare rådgivning på plats titta på eventuella hinder eller brister och att också diskutera<br />
lämpliga åtgärder.<br />
Påminnelsebrevet till höger följer samma grafiska form som följebrevet<br />
för att skapa ett tydligare samband mellan utskicken<br />
3.4 Påminnelsebrev<br />
Det sista området fick informationsmaterialet skickat till sig den 8 april 2009. Utskicket gick till<br />
de taxerade ägarna med arrenden. Efter det att antalet inkomna svarsblanketter stagnerat,<br />
diskuterades tillsammans med handledaren om det kunde vara läge att göra ett<br />
påminnelseutskick vilket vi också beslutade. Ett nytt följebrev arbetades fram där det återigen<br />
stod att vi önskade få in blanketten. Även i detta utskick medföljde ett svarskuvert.<br />
Det informerades också om möjligheten att boka in ett besök för rådgivning på plats i någon av<br />
fastighetsägarens publika lokaler vilket tyvärr inte stod med i det första brevet.<br />
Det blev i och med detta ett tillägg på svarsblanketten i form av en femte ja- eller nej-fråga:<br />
”Vill Ni boka in ett besök för vidare rådgivning i någon av Era lokaler?” Man uppmanades att<br />
svara även om man inte hade någon publik lokal. Det skulle i så fall anges med en nolla på<br />
blanketten. Tanken var att få en överblick över hur många fastighetsägare som faktiskt inte<br />
förfogade över några publika lokaler. Totalt skickades 244 påminnelser ut vid månadsskiftet<br />
maj/juni 2009. Påminnelsebrevet finns att läsa i sin helhet, se bilaga 2.<br />
9
3.5 Checklista<br />
För att underlätta arbetet med att inventera de lokaler som berördes av föreskrifterna om<br />
enkelt avhjälpta hinder togs en checklista fram. I den fanns de vanligt förekommande hinder och<br />
brister som kan räknas som enkelt avhjälpta. För varje punkt fanns också ett förslag på åtgärd.<br />
Punkterna var indelade i kategorierna fysiska hinder, bristande kontrastmarkeringar, bristande<br />
varningsmarkeringar, balansstöd & räcken, bristande skyltning, ljudmiljö, ljus & belysning och<br />
inredning. En checklista gavs vid varje rådgivningstillfälle som bokades med fastighetsägarna.<br />
Till övriga hänvisades det i följebrevet till gavle.se där checklistan fanns att ladda ner.<br />
På sidan om enkelt avhjälpta hinder fanns också HIN Inventeringsmall 1 som Boverket tagit<br />
fram.<br />
3.6 Kostnad för trycksaker<br />
För trycksaker anlitades Arne Ström på Gävle kommuns kopieservice. Både ordinarie följebrev<br />
och påminnelsebrevet trycktes på ett vitt 160 grams bestruket papper. Kostnad per ark med tryck<br />
blev 3,75 kronor. Allt som allt beställdes 406 ex av det ordinarie följebrevet och 250 ex<br />
av påminnelsebrevet. Total kostnad för trycksaker blev 2,460 kronor.<br />
d<br />
d<br />
4. Rådgivning<br />
4.1 Inbokning av besök<br />
Att besöka fastighetsägare ute på plats i någon av deras publika lokaler visade sig vara ett bra<br />
och uppskattat tillvägagångssätt. Det var lättare att föra dialog, visa på eventuella hinder och<br />
brister samt ge förslag på vilka åtgärder som skulle kunna bli aktuella. Utifrån de blanketter som<br />
kom in kontaktades i första hand de fastighetsägare som hade svarat att de hade en eller flera<br />
publika lokaler, inte tagit del av tidigare information, inte gjort någon inventering av sina<br />
lokaler, inte påbörjat något åtgärdsarbete samt inte var klara med åtgärder. I ett andra skede<br />
kontaktades de som angivit att de tagit del av tidigare information men som inte gjort något åt<br />
enkelt avhjälpta hinder. I ett tredje skede kontaktades de som hade svarat på olika sätt på de tre<br />
första frågorna men som kryssat i nej-alternativet gällande om man var klar med åtgärder.<br />
Fastighetsägare som hade angivit att de hade publika lokaler och var klara med åtgärder<br />
kontaktades inte.<br />
4.2 Besökens omfattning<br />
Av de 169 fastighetsägare som svarat att de hade en eller flera publika lokaler var det 79 som<br />
inte var klara med åtgärder. Utav dessa tackade 43 stycken ja vilket motsvarar 54 %.<br />
Besöken blev spridda runt om i kommunen. Förutom merparten i de mer centrala delarna<br />
besöktes bland annat Axmar, Hedesunda, Valbo och Åsbo. Det var främst de mindre<br />
fastighetsägarna som tackade ja till besök men även Din Bostad, Diös Fastigheter och<br />
Norrvidden Fastigheter AB tyckte det var bra med rådgivning.<br />
10
5. Tillgänglighetsguiden<br />
5.1 Information om guiden<br />
Gävle kommun har beslutat att ta fram en tillgänglighetsguide vilken kommer att publiceras på<br />
kommunens hemsida gavle.se i februari år 2010. I guiden kommer man kunna söka efter hur<br />
tillgängligheten ser ut i butiker och restauranger. Sökningen kan göras antingen branschvis eller<br />
genom fritextsökning. Den vänder sig främst till personer med någon form utav funktionsnedsättning,<br />
som redan innan ett besök, exempelvis på en restaurang, ska kunna få information om<br />
vad som finns i berörd lokal när det gäller tillgänglighet.<br />
Finns där till exempel handikapptoalett, hiss eller personal som assisterar vid behov?<br />
Att stå med i guiden är frivilligt och beslutet om medverkan ligger hos näringsidkaren.<br />
Arbetet med att informera näringsidkarna om guiden har gjorts av Gävle kommuns tillgänglighetsrådgivare<br />
Sören Norman och assistent Majbritt Lindberg. Detta har skett både via utskick<br />
och personliga besök. Vid samtliga besök gjorda hos fastighetsägarna när det gäller enkelt<br />
avhjälpta hinder, har samma information lämnats. Anledningen var att det i många fall var<br />
fastighetsägaren som också hade den egna verksamheten i fastigheten.<br />
De större fastighetsägarna med flera fastigheter och samtidigt flera publika lokaler, fick<br />
informationen ifall de skulle få frågor om guiden från någon hyresgäst.<br />
5.2 Assistans vid informationsarbete<br />
I huvudsak gjordes informationsarbetet från kommunledningskontoret (KLK). Då många av<br />
frågorna gällande tillgänglighetsguiden och enkelt avhjälpta hinder gick hand i hand, bistods det<br />
med resurser från projektet, bestående av att assistera Sören Norman vid personliga besök ute i<br />
verksamheterna som är aktuella för tillgänglighetsguiden. En första insats gjordes i Valbo köpcentrum.<br />
Därefter Drottninggatan och Norra- och Södra Kungsgatan samt Nygatan.<br />
Informationsinsatsen resulterade i att antalet registrerade verksamhetsutövare som vill stå med i<br />
guiden, ökade under år 2009 från 96 till 198 stycken.<br />
Ett snitt ur Tillgänglighetsguiden<br />
11
6. Resultat<br />
6.1 Utskickens omfattning<br />
Det totala antalet skickade informationsbrev blev 402 stycken varav 363 gick till lagfarna ägare.<br />
Resterande 39 brev gick till taxerade ägare. Vid månadsskiftet maj/juni 2009 gjordes ett<br />
påminnelseutskick till 244 fastighetsägare som ännu inte svarat på blanketten.<br />
6.2 Inkomna blanketter<br />
Av de 402 skickade blanketterna besvarades 280 stycken, det vill säga 69 %. Andelen med<br />
publika lokaler var 169 eller 60 %. Det visade sig att 90 fasitghetsägare eller 53 %, var klara<br />
med åtgärder. Av de resterande 79 fastighetsägarna tackade 43 stycken, 54 % ja till<br />
rådgivning. Samtliga inkomna blanketter finns sparade och insatta i pärm. Uppgifterna från<br />
blanketterna är också inlagda i ett Excel-dokument som ger en tydligare överblick inför framtida<br />
tillsynsarbete över vilka fastighetsägare som svarat.<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
6.3 Andelen som inte svarat<br />
Sammanlagt slutade antalet fastighetsägare som inte svarade på blanketten på 122 stycken eller<br />
39 %. Tittar man på hur många av de 280 inkomna svaren som inte hade publika lokaler blev<br />
det 111 stycken. Man kan anta att många av de som inte svarat trots påminnelsen, inte gjort det<br />
just för att de inte äger någon publik lokal och därför inte anser att man behöver svara.<br />
Efter att ha haft telefonkontakt med fastighetsägare för bokning av dag för rådgivning har det<br />
i många fall förklarats att man får en stor mängd utskick från många olika myndigheter och att<br />
det då bildas så kallade ”att göra-högar”. Ytterligare en förklaring till att en del av de 122<br />
fastighetsägarna inte svarat kan alltså vara att man prioriterat annat eller rent av glömt eller<br />
tappat bort papperen.<br />
12<br />
0 Resultat av utskicken<br />
Totalt antal utskick<br />
Inkomna blanketter<br />
Andel med publika lokaler<br />
Andel som är klar med åtgärder<br />
Andel som inte är klar med åtgärder<br />
Andel som tackade ja till vidare rådgivning
6.4 Vanligast förekommande hindret<br />
Efter besöken hos fastighetsägarna och vid informationsarbetet med tillgänglighetsguiden,<br />
upplevs att avsaknaden av kontrastmarkeringar i trappor och på ramper är den mest frekventa<br />
bristen när det gäller enkelt avhjälpta hinder. I många fall saknas det även handledare i<br />
anslutning till entréer.<br />
Omarkerade trappsteg smälter lätt ihop Första och sista steget markerat enligt riktlinjerna<br />
6.5 Fastighetsägarnas syn på åtgärdsarbetet<br />
Det varierar något vad gäller inställningen till att åtgärda de enkelt avhjälpta hinder som finns.<br />
I det stora hela anses arbetet som en naturlig och viktig uppgift. Även om det innebär kostnader<br />
vill man göra det man kan för att uppnå ökad tillgänglighet. Sedan finns enstaka fall där man<br />
påpekat att man inte kommer att göra några fler åtgärder än vad andra fastighetsägare har gjort.<br />
Vid några av besöken har det påtalats att man anser att ansvaret för arbetet med inventering,<br />
åtgärder och kostnader borde ligga på hyresgästerna och inte hos fastighetsägaren. Det har också<br />
nämnts att bedömningen av vad som räknas som enkelt avhjälpta hinder upplevs som svår.<br />
d<br />
d<br />
7. Slutsats<br />
När det gäller medvetenheten hos fastighetsägare, gällande tillägget i plan- och bygglagen om<br />
enkelt avhjälpta hinder och rådande föreskrifter, fanns behovet av mer information både hos<br />
mindre och större fastighetsägare. Många har svarat att de inte tidigare tagit del av information<br />
kring enkelt avhjälpta hinder varvid möjligheten till rådgivning har upplevts som positivt.<br />
Det vanligast förekommande hindret ter sig vara bristande kontrastmarkering i trappor och<br />
ramper som också bör kunna räknas som den ekonomiskt enklaste åtgärden.<br />
Ser man till målet att alla enkelt avhjälpta hinder ska vara undanröjda vid utgången av år<br />
2010, tror sig de flesta besökta fastighetsägare kunna hinna med att åtgärda förekommande<br />
brister. Ett par fastighetsägare har påbörjat åtgärdsarbetet under projektettiden.<br />
Någon enstaka är till och med klar. Arbetet med att informera om gällande regelverk, lämpliga<br />
checklistor, bistå fastighetsägare i bedömningsfrågor av enkelt avhjälpta hinder samt uppmuntra<br />
verksamhetsutövare att registrera sig i tillgänglighetsguiden, är i och med detta utfört i enlighet<br />
med projektets syfte.<br />
13
8. Vidare arbete<br />
8.1 Tillsynsplan och rutiner<br />
Det fortsatta arbetet när det gäller enkelt avhjälpta hinder kommer bland annat att ske i samband med<br />
att en tillsynsplan kommer att tas fram. Tillsynsplanen berör alla områden som avdelningen Bygglov<br />
och bygganmälan har tillsyn på. Till dessa områden hör också enkelt avhjälpta hinder. Eftersom tillsyn<br />
av enkelt avhjälpta hinder är en ny företeelse behöver en strategi tas fram över hur man går tillväga på<br />
bästa sätt. Rutiner för hur en aktiv tillsyn ska ske bör därför tas fram. Det blir också aktuellt med tillsyn<br />
utifrån inkomna anmälningar från allmänheten då man reagerat på brister i tillgängligheten och där man<br />
anser att det förekommer enkelt avhjälpta hinder. Ett samarbete med Uppsala kommun är planerat för att<br />
ta del av hur man hanterar aktiv tillsyn och även anmälningar av enkelt avhjälpta hinder. I Uppsala har<br />
man erfarenhet av framför allt inkomna anmälningar. Samarbetet är tänkt att i första hand ske genom ett<br />
studiebesök i Uppsala.<br />
8.2 Inkomna anmälningsärenden<br />
Fram till slutet av januari år 2010 har två anmälningar inkommit som rör enkelt avhjälpta hinder i<br />
kommunen. Dessa handläggs när tillsynsplan och handlingsplan för denna typ av ärenden upprättats.<br />
Det är av stor vikt att det finns klara rutiner på hur man från kommunens sida ska agera när det kommer<br />
till att kräva fastighetsägaren att åtgärda enkelt avhjälpta hinder då sådana bedöms förekomma.<br />
14
E<br />
N<br />
K<br />
E<br />
L<br />
T<br />
A<br />
V<br />
H<br />
J<br />
Ä<br />
L<br />
P<br />
T<br />
A<br />
H<br />
I<br />
N<br />
D<br />
E<br />
R<br />
Se vidare:<br />
www.boverket.se<br />
www.byggklokt.se<br />
www.handisam.se<br />
Hej fastighetsägare!<br />
Nu börjar det bli hög tid att se över arbetet med undanröjande av alla<br />
enkelt avhjälpta hinder i de lokaler dit allmänheten har tillträde.<br />
Vad är gjort och vad återstår att göra? Målet är att alla hinder ska vara<br />
åtgärdade innan utgången av år 2010!<br />
Broschyren ”<strong>Enkelt</strong> avhjälpta hinder”, som är framtagen av Boverket,<br />
vänder sig till fastighetsägare av publika lokaler. Här finns<br />
information om det tillägg i plan- och bygglagen som trädde ikraft den<br />
1 juli 2001 och som står bakom beslutet gällande undanröjandet av<br />
enkelt avhjälpta hinder. Broschyren tar också upp exempel på vanliga<br />
hinder samt hur ansvarsfrågan ser ut.<br />
Boken ”Enklare utan hinder” är en idé- och inspirationsbok.<br />
Den innehåller många bra exempel på enkelt avhjälpta hinder och<br />
lämpliga åtgärder. Här står också mer om ansvarsfrågan och<br />
eventuella påföljder om inte undanröjande efterlevs. Boken finns både<br />
i tryckt format och i sin helhet i PDF-format på Boverkets hemsida.<br />
Den medföljande blanketten fungerar som underlag för kommande<br />
tillsyn av publika lokaler, vilken utförs av kommunen. Det är därför<br />
av stor vikt att den fylls i och skickas in till Gävle kommun senast det<br />
på blanketten angivna datumet! Använd det portofria svarskuvertet.<br />
En tillgänglighetsguide håller på att arbetas fram. Guiden kommer att<br />
publiceras på kommunens hemsida under året. Den syftar till att<br />
informera om tillgängligheten i butiker, restauranger och offentliga<br />
lokaler. Bland annat redovisas vilka eventuella hjälpmedel som finns<br />
för personer med särskilda behov. Finns det till exempel ramp,<br />
teleslinga, handikapptoalett etc.<br />
Direktlänkar till boken ”Enklare utan hinder”, information från<br />
Boverket, Byggklokt och Handisam samt checklista för inventering av<br />
lokaler, hittar Du på www.gavle.se under Bygga & Bo/Bygglov och<br />
bygganmälan.<br />
Välkommen att höra av Dig vid frågor eller funderingar!<br />
Med vänlig hälsning<br />
Håkan Brodin<br />
Informatör - <strong>Enkelt</strong> avhjälpta hinder<br />
Boverket (2005) Enklare utan hinder - ISBN: 91-7147-857-4<br />
Bilaga 1<br />
Handisam (2007) Riv hindren - Riktlinjer för tillgänglighet - ISBN: 978-91-976601-0-5<br />
Svensson Elisabet (2008) Fjärde utgåvan BYGG IKAPP - ISBN: 978-91-7333-304-7
E<br />
N<br />
K<br />
E<br />
L<br />
T<br />
A<br />
V<br />
H<br />
J<br />
Ä<br />
L<br />
P<br />
T<br />
A<br />
H<br />
I<br />
N<br />
D<br />
E<br />
R<br />
Se vidare:<br />
www.boverket.se<br />
www.byggklokt.se<br />
www.handisam.se<br />
Påminnelse!<br />
Ni har tidigare under våren fått ett informationsutskick gällande<br />
<strong>Enkelt</strong> avhjälpta hinder. I utskicket följde det också med en<br />
svarsblankett.<br />
Vi har ännu inte fått in blanketten och ser gärna att Ni fyller i och<br />
skickar in den till oss så snart som möjligt. Använd det bifogade<br />
frisvarskuvertet.<br />
Är det så att Ni ej förfogar över någon publik lokal, ber vi Er ange<br />
detta genom att fylla i en nolla.<br />
Finns det önskemål för vidare rådgivning i denna fråga, bokar vi in<br />
en tid för ett besök. Vi träffas då i en av Era publika lokaler för att<br />
på plats diskutera inventeringsarbete, eventuella hinder och exempel<br />
på åtgärder. Kryssa i så fall i detta alternativ på blanketten.<br />
Med vänlig hälsning<br />
Håkan Brodin<br />
Informatör - <strong>Enkelt</strong> avhjälpta hinder<br />
Tel: 026-17 83 54<br />
E-post: hakan.brodin@gavle.se<br />
Boverket (2005) Enklare utan hinder - ISBN: 91-7147-857-4<br />
Bilaga 2<br />
Handisam (2007) Riv hindren - Riktlinjer för tillgänglighet - ISBN: 978-91-976601-0-5<br />
Svensson Elisabet (2008) Fjärde utgåvan BYGG IKAPP - ISBN: 978-91-7333-304-7