Klicka här för att ladda ner pdf-filen - MediaPaper
Klicka här för att ladda ner pdf-filen - MediaPaper
Klicka här för att ladda ner pdf-filen - MediaPaper
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HEMUPPGIFTEN<br />
Ett idéMagasin oM bostadsbristEn FÖr Unga<br />
Högt i tak gav låg hyra<br />
Unikt samarbete bakom bostäder <strong>för</strong> unga<br />
Tävlingen hittade hem<br />
Förslagen som manar till handling
Projektet Hemuppgiften startade med en tävling <strong>för</strong> arkitektstudenter våren 2010 som Sveriges Arkitekter, Sveriges Byggindustrier och<br />
Jagvillhabostad.nu arrangerade tillsammans med 14 andra <strong>för</strong>etag och organisatio<strong>ner</strong> från hela branschen.<br />
Vid tävlingen slut hade 90 <strong>för</strong>slag lämnats in.<br />
Tävlingen bedömdes av en jury där Sabos vd Kurt Eliasson var ord<strong>för</strong>ande. Övriga ledamöter var Barbro Engman, ord<strong>för</strong>ande i<br />
Hyresgäst<strong>för</strong>eningen, Sanna Hederus, KOD arkitekter, Vanda Kehr, ord<strong>för</strong>ande i Jagvillhabostad.nu, Christer Larsson, stadsbyggnadsdirektör i<br />
Malmö, Kristoffer Roxbergh, White arkitekter och Eva Torberger, Skanska RDN. Till sitt <strong>för</strong>fogande hade juryn en prissumma på 150.000 kronor.<br />
Prisutdelningen hölls under Almedalsveckan i Visby sommaren 2010.<br />
Arrangörer:<br />
Medarrangörer:<br />
Detta magasin har producerats av:<br />
Sveriges Arkitekter<br />
Storgatan 41<br />
Box 5027<br />
102 41 Stockholm<br />
Tel: 08-505 577 00<br />
kansli@arkitekt.se<br />
www.arkitekt.se<br />
4 / hemuppgiften /2011<br />
Sveriges Arkitekter<br />
ArkitektStudenterna<br />
F A S T I G H E T S A B<br />
Projektledare: Martin Livian<br />
Redaktör: Elisabet Näslund<br />
Redaktionsråd: Katarina Nilsson, Lotta Lehman<br />
Layout: Ina Flygare<br />
Tryckeri: Intellecta Infolog<br />
Omslagsbild: Urban Orzolek
Välkommen till Hemuppgiften<br />
Du som läser detta kanske är politiker eller tjänsteman<br />
som möter frågor om ungas boende i ditt arbete.<br />
Eller så arbetar du med bostadsbyggande och pla<strong>ner</strong>ing<br />
och konfronteras dagligen med alla de utmaningar<br />
som finns när det gäller <strong>att</strong> <strong>för</strong>bättra bostadssituationen<br />
<strong>för</strong> unga vuxna. Eller är du en av de<br />
216 000 unga bostadssökande som mer än något<br />
annat vill ha något <strong>att</strong> kalla ditt eget hem? Troligen är<br />
du också en av alla dem som tycker <strong>att</strong> unga vuxnas<br />
rätt till ett boende är en viktig samhällsfråga. Oavsett<br />
vem du är så vill vi hälsa dig välkommen till Hemuppgiften<br />
– idémagasinet om ungas boende.<br />
Vi som står bakom Hemuppgiften är arkitekter, byggherrar,<br />
entreprenörer, intresseorganisatio<strong>ner</strong> och<br />
studenter som alla på ett eller annat sätt är med och<br />
påverkar bostadsbyggandet i Sverige. Vi tycker inte<br />
alltid likadant – tvärtom skiljer vi oss åt i många frågor<br />
– men när det gäller unga vuxnas möjligheter <strong>att</strong><br />
Staffan Carenholm,<br />
<strong>för</strong>bundsdirektör<br />
Sveriges Arkitekter<br />
Pontus Ljungberg,<br />
ord<strong>för</strong>ande<br />
ArkitektStudenterna<br />
skaffa sig en bostad är vi helt överens: något måste<br />
göras och alla måste ta sitt ansvar.<br />
Foto: Joakim Folke<br />
Hemuppgiften är också namnet på den idétävling<br />
som under våren 2010 engagerade studenter runt om<br />
på landets arkitektutbildningar <strong>att</strong> hitta nya lösningar<br />
på unga vuxnas boendesituation. Det vi lärt oss är <strong>att</strong><br />
uppgiften på inget sätt är en lätt fråga och <strong>att</strong> det inte<br />
finns några universallösningar. Med detta idémagasin<br />
vill vi visa just hur komplex situationen är men också<br />
lyfta fram de goda exempel och visionära idéer som vi<br />
fått ta del av under arbetets gång.<br />
Hemuppgiften är ett sätt <strong>för</strong> oss <strong>att</strong> uppmärksamma<br />
frågan om unga vuxnas boende, inte bara i byggbranschen<br />
utan även i den politiska och allmänna deb<strong>att</strong>en.<br />
Så välkommen <strong>att</strong> inspireras och tillsammans<br />
med oss ta dig an Hemuppgiften!<br />
Danielle Zachrisson,<br />
bostadspolitisk samordnare<br />
jagvillhabostad.nu<br />
Ola Månsson,<br />
VD<br />
Sveriges Byggindustrier<br />
hemuppgiften / 2011 / 5<br />
Foto: Rosie Alm
”Vi vill ha stöd på<br />
individnivå, inte<br />
ryckiga subventio<strong>ner</strong><br />
till bygg<strong>för</strong>etagen.”<br />
Björn Wellhagen, Sveriges Byggindustrier,<br />
sid 24.<br />
Lars Jeising bor i en av lägenheterna i ungdomshuset i Huddinge,<br />
sid 16.<br />
”Det handlar om <strong>att</strong> se<br />
bostadsbristen som en<br />
gemensam utmaning, och<br />
inte bara ett problem <strong>för</strong><br />
de bostadslösa unga.”<br />
Gustav Fridolin (MP), sid 56.<br />
Ett av <strong>för</strong>slagen i Hemuppgiften, tävlingen <strong>för</strong> arkitektstudenter, sid 44.<br />
6 / hemuppgiften /2011<br />
Innehåll<br />
ombonat 5<br />
För & emot: byggregler 6<br />
ombonat 8<br />
Situation: bostadsbrist 10<br />
Se unga som en målgrupp 13<br />
Här vill unga bo 16<br />
”Ha helikopterperspektiv och tänk långsiktigt” 24<br />
bostadsbrist och bostadspolitik 28<br />
Det blir aldrig som man tänkt sig 30<br />
bostaden i stadsutveckling 33<br />
Hemma med vinden 42<br />
90 nya sätt <strong>att</strong> bo 44<br />
boRoSKoP 2010 52<br />
Enkät: Hur löser vi bostadsbristen <strong>för</strong> unga? 54
Där jag kommer från.<br />
Kriget mot <strong>för</strong>orten<br />
ombonat<br />
Förf<strong>att</strong>are: Per Wirtén<br />
Albert Bonniers <strong>för</strong>lag<br />
Sakta han går genom<br />
stan. Per Wirtén<br />
prome<strong>ner</strong>ar genom<br />
Stockholms <strong>för</strong>ortslandskap<br />
från<br />
Kungens Kurva till<br />
Gullmarsplan via<br />
sitt eget radhus i<br />
Huddinge. Skriver<br />
en resa genom tid och rum som lyfter<br />
fram den del av Stockholm som vanligtvis beskrivs<br />
som en antipod till in<strong>ner</strong>staden. Även om det<br />
stundtals är en okritisk glorifiering av illa fungerande<br />
miljöer ser läsaren på <strong>för</strong>orten med andra ögon<br />
efteråt. Obligatorisk studie <strong>för</strong> stadsbyggare: det är<br />
utan<strong>för</strong> tullarna morgondagens stad växer fram.<br />
Sarah Bragée, konsult<br />
på Tyréns, står bakom<br />
en nationell undersökning<br />
om framtidens<br />
boende. För Hemuppgiften<br />
berättar hon<br />
om vad den säger om<br />
80-talisterna, ”the Me<br />
Ge<strong>ner</strong>ation” och deras<br />
syn på boende.<br />
Vad väckte mest uppmärksamhet i<br />
undersöknings resultatet?<br />
– Största snackisen blev <strong>att</strong> så många, och fram<strong>för</strong><br />
allt så många unga, ville bo inhägnat. Men i resultaten<br />
såg vi <strong>att</strong> det inte har <strong>att</strong> göra med <strong>att</strong> man inte vill bo<br />
med människor av en viss etnicitet eller religion, eller<br />
<strong>att</strong> man vill bo tryggt. Det handlar om <strong>att</strong> vilja bo i ett<br />
område eller hus som sticker ut, som säger något om<br />
vem man är: storytelling alltså. Det var individualismen<br />
som slog igenom.<br />
Vad blev du mest överraskad över?<br />
– Jag blev <strong>för</strong>vånad över <strong>att</strong> folk fortfarande efterfrågar<br />
öppna planlösningar i så hög grad. Den trenden<br />
trodde jag var <strong>för</strong>bi, särskilt som de samtidigt är villiga<br />
<strong>att</strong> betala <strong>för</strong> lägre ljudnivå i bostaden.<br />
Hög standard vill många betala <strong>för</strong>. Gäller<br />
det unga också?<br />
– Ja, hög standard i kök och badrum är den faktor<br />
som man har högst betalningsvilja <strong>för</strong>. Det gäller även<br />
unga. Jag tror det beror på <strong>att</strong> folk är vana vid <strong>att</strong> se<br />
det som en investering.<br />
Vilka slutsatser om <strong>att</strong> bygga <strong>för</strong> unga kan<br />
man dra av undersökningen?<br />
– Det kan vara svårt <strong>att</strong> producera bostäder som<br />
unga har råd med. Vår rapport visar <strong>att</strong> unga i högre<br />
grad värdesätter immateriella värden, till exempel<br />
individualism och miljömedvetenhet. Istället <strong>för</strong> <strong>att</strong><br />
bygga dyrt kan man ha fokus på imageskapande. Det<br />
behöver inte vara så svårt. Återigen handlar det om<br />
storytelling. Titta till exempel på Nike, de gör skor som<br />
du själv kan vara med och designa. EN<br />
Bo01, mässområdet i Västra hamnen.<br />
UngBo mässa i Malmö<br />
Vik sommaren 2012 <strong>för</strong> en Skånetripp. Då arrangerar Malmö stad Sveriges <strong>för</strong>sta<br />
nationella bomässa sedan Bo01. Temat är ungas boende och mässan får många<br />
rum: den ska vara spridd över hela stan.<br />
Ilmar Reepalu, kommunalråd (S) i Malmö, fick idén om en bomässa <strong>för</strong> unga<br />
när han delade ut priserna i ArkitektStudenternas tävling Hemuppgiften i Almedalen<br />
2010. UngBo 2012 ska sprida idéer och väcka deb<strong>att</strong>. Den ska också visa<br />
de goda exempel som kommer fram i en webbaserad tävling om bostads<strong>för</strong>slag i<br />
såväl ny- som ombyggnad och kompletteringsbebyggelse. De bästa <strong>för</strong>slagen ska<br />
upp<strong>för</strong>as som fullskalemodeller eller permanenta bostäder.<br />
”Individualismen slog igenom”<br />
Så genom<strong>för</strong>des<br />
undersökningen<br />
boTrender:<br />
Fem tusen<br />
perso<strong>ner</strong>,<br />
representativt<br />
utvalda i hela<br />
riket, intervjuades<br />
om hur de bor<br />
idag, hur de vill bo<br />
och vilka faktorer/<br />
funktio<strong>ner</strong> de<br />
är beredda <strong>att</strong><br />
betala extra <strong>för</strong>.<br />
Undersökningen<br />
genom<strong>för</strong>des<br />
2008–09.<br />
hemuppgiften / 2011 / 7<br />
Foto: Pehr Mikael Sällström
8 / hemuppgiften /2011<br />
FöR &<br />
byggREglER<br />
Är Boverkets byggregler, BBR, ett hinder<br />
<strong>för</strong> <strong>att</strong> rita nyskapande bostäder?<br />
Eller är det ett mått på kvalitet? Två<br />
arkitekter har rakt mots<strong>att</strong>a åsikter.<br />
Peter Erséus är<br />
grundare av Erséus<br />
Arkitekter, erfaren<br />
bostadsarkitekt och<br />
ord<strong>för</strong>ande i Sveriges<br />
Arkitekters jury <strong>för</strong><br />
Bostadspriset.<br />
”Måste värna om<br />
baskraven”<br />
— Det är ofta enkla grejer man bryter mot i BBR. Små<br />
bagateller. Hade man flyttat en dörr eller ändrat en<br />
dörrslagning hade man kanske klarat sig. Då undrar<br />
jag, var<strong>för</strong> gör man inte det? Jag börjar misstänka<br />
<strong>att</strong> man inte vet vad BBR säger. Eller så värderas helt<br />
enkelt estetiken högre än funktionen?<br />
— Jag ritar själv mycket bostäder och vet hur svårt det<br />
är. Jag kommer till korta hela tiden. Det blir inte så<br />
snyggt som jag vill och jag får inte alltid ihop funktionen<br />
och ekonomin och byggsystemet. Så det är san<strong>ner</strong>ligen<br />
inte lätt <strong>att</strong> rita bostäder. Men jag tycker <strong>att</strong><br />
man måste se till helheten. Inte bara stirra sig blind<br />
på vad som ser fräckt ut. Det viktiga är intentio<strong>ner</strong>na i<br />
BBR. Att värna om baskraven. Att man ska kunna bo i<br />
en lägenhet även om man bryter benen eller blir gammal.<br />
— Det är en fråga som behöver komma upp på agendan.<br />
Den måste diskuteras. Det går inte <strong>att</strong> bortse <strong>för</strong><br />
den kvalitet som BBR ändå representerar. Om man<br />
inte på nytt uppfin<strong>ner</strong> hjulet måste man återanvända<br />
ett hjul som är väldigt bra. Om man lämnar något därhän<br />
har man inte gjort sitt arbete.
EmoT<br />
Text: Tomas Lauri. Foto: Urban Orzolek.<br />
”Likriktning<br />
på grund av BBR”<br />
— Vi har en stor likriktning av bostadsbyggandet i<br />
Sverige. Det är på grund av BBR. En baksida av saken.<br />
Det är svårt, när man är tvungen <strong>att</strong> ta hänsyn till<br />
alla krav, <strong>att</strong> lösa vissa saker mer än på ett sätt. Ingen<br />
vill betala <strong>för</strong> överyta. Och den yta som står till buds<br />
måste användas på ett visst sätt. Speciellt i flerbostadshus.<br />
När alla undrar var<strong>för</strong> det ser likriktat ut så<br />
tror jag <strong>att</strong> det är det som är svaret.<br />
— Vi genom<strong>för</strong>de Böljan, som fick bostadspriset, med<br />
intentionen <strong>att</strong> para det konceptuella med alla krav.<br />
Det var ett hårt och svårt arbete. De ekonomiska kraven<br />
och BBR gör utrymmet <strong>för</strong> variation liten.<br />
— Många av de yteffektiva planlösningarna, som jag<br />
älskar, är funkislösningarna från 1940talet. Men när<br />
man studerar dem på nära håll, ser man också <strong>att</strong> det<br />
finns en anledning till <strong>att</strong> de kunde göra så små effektiva<br />
lägenheter. Måtten var annorlunda. De var tilllåtna<br />
<strong>att</strong> göra saker som man inte får göra idag. Ta<br />
bara <strong>att</strong> de flesta garderober inte var 60 utan 53 centimeter<br />
djupa. Allt var mindre, lite nättare. Det går inte<br />
<strong>att</strong> göra en 2,5:a på 42 kvadrat idag, trots <strong>att</strong> en familj<br />
med barn kan leva i sådana lägenheter.<br />
Åsa Kallstenius<br />
är delägare i<br />
Kod Arkitekter.<br />
Kontoret vann<br />
Sveriges Arkitekters<br />
bostadspris 2009<br />
med kvarteret Böljan<br />
i Hammarby sjöstad,<br />
Stockholm.<br />
hemuppgiften / 2011 / 9
Foto: Geir Brendeland<br />
Foto: Henrik Zeitler<br />
10 / hemuppgiften /2011<br />
ombonat<br />
3 STuDiEbESöK Massivträhus i Svartlamon. Trondheim, Norge.<br />
Bärkraftig arkitektur med brukarmedverkan, låg hyra, hållbara material, flexibla planlösningar<br />
och ny användning av trä. Så löd kravspecifikationen som låg till grund <strong>för</strong><br />
den arkitekttävling som 2003 vanns av de lokala arkitekterna Geir Brendeland och<br />
Olav Kristoffersen. Resultatet är ett spektakulärt hus. Kollektivboende blandas med<br />
enrumslägenheter och de boende har själva fått inreda sina hem med allt från loftsängar<br />
till köksinredning. Materialvalen är robusta och in<strong>ner</strong>väggarna av massivträ står<br />
pall <strong>för</strong> det mesta. Att hela huset kunde resas på plats på bara tio dagar är minst sagt<br />
impo<strong>ner</strong>ande. Arkitekterna har även fått fler uppdrag <strong>för</strong> <strong>att</strong> utveckla Svartlamon.<br />
Flerbostadshus i Arnulfpark. München, Tyskland.<br />
På det tidigare bangårdsområdet i München växer en ny stadsdel fram. Här blandas<br />
lyxlägenheter med offentligt finansierade bostadshus. Arkitekturprofessorn<br />
Rudolph Hierl har gedigen erfarenhet av <strong>att</strong> pressa kostnaderna. Genom <strong>att</strong> placera<br />
samma fönstertyp stående mot gatan och liggande mot gården kunde man<br />
hålla kostnaderna <strong>ner</strong>e. Så även genom <strong>att</strong> på <strong>för</strong>hand bestämma material och<br />
utrustning till lägenheterna. Att dessa sedan används i 25 olika lägenhetstyper i<br />
huset har resulterat i ett hus som på egen hand sig möter en mängd olika boendebehov.<br />
Det blev till och med pengar över till ett underjordiskt parkeringsgarage<br />
och en genomritad in<strong>ner</strong>gård <strong>för</strong> de boende.<br />
Arkitekter: Hierl Architekten med Realgrün Landschaftsarchitekten<br />
Byggherre: GBW AG<br />
Byggkostnad: 8 729 000 €<br />
Färdigställt: 2005<br />
Boyta: 7595 kvm<br />
Byggkostnad per kvm boyta: 1149 € (inkl. parkeringsgarage)<br />
Arkitekter: Brendeland & Kristoffersen<br />
Byggherre: Svartlamons boligstiftelse<br />
Byggkostnad: ca 11 milj nok<br />
Byggkostnad per kvm: 11 000 nok<br />
Färdigställt: 2005<br />
Hyra: 4900 nok enrumslägenhet/3000 nok kollektivrum<br />
Byggtid: 10 dagar<br />
Infill-projekt på Vävskedsgatan. Göteborg, Sverige.<br />
Attraktiva lägen i staden innebär ofta komplicerade tomter. Whites bostadsprojekt<br />
på ”gräddhyllan” är ett exempel på hur man i ett sådant läge, med<br />
stort kunnande och en trimmad byggprocess, lyckats skapa ett hus med hög<br />
kvalitet men samtidigt låga hyror. När de etablerade byggherrarna gav projektet<br />
nobben gick arkitekterna tillsammans med byggfirman samman <strong>för</strong><br />
<strong>att</strong> på egen hand agera byggherre. Att byggherren också är <strong>för</strong>valtare har lett<br />
fram till <strong>att</strong> man på Vävskedsgatan satsat på material valda med omsorg <strong>för</strong><br />
<strong>att</strong> hålla länge. Högt ställda miljömål gav också en e<strong>ner</strong>gi<strong>för</strong>brukning under<br />
80 kWh/kvm och år. (Att nästan 7000 perso<strong>ner</strong> anmälde intresse <strong>för</strong> <strong>att</strong> bo i<br />
lägenheterna är med tanke på detta inte någon överraskning.)<br />
Arkitekter: White Arkitekter<br />
Byggherre: White/F O Peterson<br />
Byggkostnad: 32 900 000 kr<br />
Färdigställt: 2005<br />
Storlek: 2390 kvm BTA<br />
Pris per kvm BTA: 16 000 kr<br />
Hyra vanligaste lägenheten: 7583 kr/mån <strong>för</strong> 3:a (2006)<br />
Foto: Hierl Architekten
Foto: Oranssi<br />
ombonat<br />
Önskeboendet: Tre unga svarar på bofrågor<br />
1. Hur bor du idag? 2. Hur skulle du vilja bo om det fanns fler bostäder <strong>att</strong> välja mellan?<br />
Viktoria Carlberg, 21 År, studerande:<br />
1. Jag bor med min treårige son hemma hos<br />
min mamma i tre rum och kök.<br />
2. Skulle önska <strong>att</strong> få bo i en egen hyresrätt i<br />
mitt område, Johanneshov i Stockholm.<br />
Populärbygge från Helsingfors<br />
Charlotta Åström, 22 År, studerande:<br />
1. Jag bor i en etta i Solberga i Stockholm, i<br />
andra hand med min sambo.<br />
2. Jag skulle vilja bo i lägenhet på Djurgården<br />
eller något annat lugnt och naturskönt<br />
område nära v<strong>att</strong>net, till exempel Gröndal.<br />
Den ideella organisationen<br />
Oranssi gör inga lyxrenoveringar.<br />
Däremot bostäder<br />
med och <strong>för</strong> unga som<br />
hyresgästerna trivs i och<br />
har råd med.<br />
Do It Yourself-kulturen har flyttat långt utan<strong>för</strong> byggvaruhusen och bryter nya vägar. Det<br />
visar solskenshistorien om Oranssi. En grupp husockupanter<br />
i Helsingfors tröttnade på <strong>att</strong> slåss med polisen och började<br />
istället prata med politikerna. Gruppen <strong>för</strong>handlade<br />
till sig <strong>att</strong> få hyra två nedgångna 40-talshus och renoverade<br />
dem själva under fackmannakontroll till bostäder. Allt<br />
under mottot ”om något inte är trasigt ska det inte lagas,<br />
men om något är trasigt går det säkert <strong>att</strong> laga”. Receptet<br />
blev så framgångsrikt <strong>att</strong> Oranssi har tagit över flera trähus<br />
i Helsingfors och nu <strong>för</strong>valtar över 80 lägenheter.<br />
adam odelfelt, 19 År, jobbar som<br />
grafisk formgiVare:<br />
1. Jag bor fortfarande hemma, på<br />
Södermalm i Stockholm.<br />
2. Jag skulle vilja bo i Vasastan, åt Odenplanshållet.<br />
Jag gillar arkitekturen och<br />
tycker det är trevlig stämning där!<br />
Bygg billigare och<br />
bo bättre<br />
Lennart Arnstad<br />
SIS Förlag, 2006<br />
Med en livstids erfarenhet<br />
bakom sig<br />
som bostadsjournalist<br />
dissekerar<br />
Lennart Arnstad<br />
med pedagogisk<br />
enkelhet svenskt<br />
bostadsbyggande<br />
från slutet av<br />
<strong>för</strong>ra decenniet<br />
och framåt. Allt ifrån de senaste<br />
årens bostadspolitik och branschkarakteristika<br />
till planlösningar och byggmaterial avhandlas<br />
i ett rasande tempo. Goda exempel ger läsaren<br />
en bild av hur byggande kan se ut när det<br />
fungerar som bäst. Det storskaliga varvas med<br />
det lilla, det enkla med det mer påkostade men<br />
alltid med kostnads effektivitet i fokus.<br />
hemuppgiften / 2011 / 11
12 / hemuppgiften /2011<br />
Foto: Lotta Törnroth
Situation:<br />
BoStadSBriSt<br />
Bostadsbristen och bristen på små lägenheter är omf<strong>att</strong>ande. Det<br />
påverkar Sveriges tillväxt. 216 000 unga saknar och efterfrågar en<br />
egen bostad. Det skulle behövas 128 000 bostäder <strong>för</strong> <strong>att</strong> möta deras<br />
efterfrågan. Flyttkedjor och andrahandsuthyrning kommer inte ensamt<br />
<strong>att</strong> kunna lösa problemet. Det är hög tid <strong>att</strong> inse <strong>att</strong> unga är en stor och<br />
viktig målgrupp på bostadsmarknaden. Text: Danielle Zachrisson.<br />
Bostadsbristen bland unga är ett nygammalt problem.<br />
Redan år 1990 konstaterade Byggforskningsrådet<br />
<strong>att</strong> unga är <strong>för</strong>lorare på bostadsmarknaden<br />
då antalet och andelen små lägenheter<br />
minskade. Detta på grund av <strong>att</strong> nyproduktionen domi<strong>ner</strong>ats<br />
av större lägenheter och <strong>att</strong> det skett sammanslagningar<br />
av mindre lägenheter.<br />
Begränsad nyproduktion sedan dess, i kombination<br />
med <strong>att</strong> nyproduktionen riktat sig till andra målgrupper<br />
än unga, har gjort <strong>att</strong> underskottet på små lägenheter<br />
blivit värre. Mellan 1990 och 2011 har unga dessutom<br />
haft en sämre ekonomisk utveckling än andra<br />
grupper. Samtidigt har det blivit svårare <strong>att</strong> få ett<br />
arbete och osäkra anställningsvillkor blivit allt vanligare.<br />
Fler och fler flyttar till storstadsregio<strong>ner</strong>na och högskoleorterna.<br />
Det gör konkurrensen om yt och kostnadseffektiva<br />
lägenheter stenhård. Nu står också en<br />
stor ungdomskull, i paritet med 40talisterna, redo <strong>att</strong><br />
flytta hemifrån. En rimlig slutsats utifrån detta är <strong>att</strong><br />
ungas möjlighet <strong>att</strong> efterfråga en bostad har <strong>för</strong>sämrats<br />
och det kommer <strong>att</strong> fortsätta om inget görs. Tilltron till<br />
flyttkedjor som lösning på bostadsbristen bland unga<br />
är så utbredd <strong>att</strong> ingen idag ser behovet av en mer differentierad<br />
nyproduktion.<br />
Drygt hälften av landets kommu<strong>ner</strong> uppger <strong>att</strong> det<br />
är brist på den typ av bostäder som unga efterfrågar.<br />
Antalet har, med enstaka undantag, kontinuerligt ökat<br />
mellan 1999 och 2009. Situationen är svårast i storstadsregio<strong>ner</strong>na<br />
och andra större städer dit unga ofta<br />
flyttar. Men bristen finns även i mindre kommu<strong>ner</strong>. För<br />
även om det inte råder ge<strong>ner</strong>ell bostadsbrist i en kommun<br />
så kan det vara svårt <strong>för</strong> unga <strong>att</strong> hitta en bostad.<br />
Oftast handlar det då om <strong>att</strong> bostäderna är <strong>för</strong> stora<br />
och/eller dyra. Ge<strong>ner</strong>ellt uppger flest kommu<strong>ner</strong> <strong>att</strong><br />
det är brist på är 1–2 rum och kök samt 4 rum och kök<br />
och större. Efterfrågan på medelstora lägenheter fortsätter<br />
<strong>att</strong> minska.<br />
År 2010 är ungdomar den grupp som flest kommu<strong>ner</strong><br />
uppger har särskilt svårt <strong>att</strong> få en bostad. Unga har<br />
nu gått om medelålders och äldre som 2009 låg i topp.<br />
Medelålders och äldre har sjunkit <strong>ner</strong> till en tredje<br />
plats.<br />
Enligt Boverket skulle det i Sverige behöva byggas<br />
runt 40 000 bostäder per år. Då är den historiska bristen<br />
på bostäder inte inräknad. 2010 byggdes det 25 000<br />
bostäder.<br />
Det är statistiken. Men sedan kan vi lägga till våra<br />
egna och våra medlemmars erfarenheter av<br />
bostadsmarknaden.<br />
>>><br />
”Jag har säkert<br />
flyttat över tjugo<br />
gånger. Och<br />
bott i andra<br />
hand nästan alla<br />
gånger.”<br />
Stina 30, arkitekt<br />
hemuppgiften / 2011 / 13
”Jag blev<br />
erbjuden <strong>att</strong><br />
hyra en tvåa i<br />
andra hand <strong>för</strong><br />
15 000 kronor<br />
i månaden. Jag<br />
bara skr<strong>att</strong>ade.”<br />
Erik 30 år, frilansare<br />
Källor:<br />
Unga vuxnas boende<br />
– hyresgäst<strong>för</strong>eningen<br />
2009<br />
Boverkets indikatorer<br />
oktober 2010<br />
Boverket – Ungdomars<br />
boende, Lägesrapport<br />
2010<br />
Boverket – Student<br />
Citat från filmen,<br />
Bakom statistiken,<br />
som nätverket gjorde<br />
tillsammans med HSB<br />
Riks<strong>för</strong>bund.<br />
14 / hemuppgiften /2011<br />
Det är inte ovanligt <strong>att</strong> unga tvingas skjuta på<br />
familje bildningen, tvingas tacka nej till utbildning och<br />
jobb, tvingas bo kvar hemma eller flytta tillbaka hem<br />
vilket tär på familjesituationen. Flera tvingas flytta<br />
flera gånger per år och lever under en ständig stress<br />
om var man ska ta vägen nästa månad.<br />
”Min önskan är fram<strong>för</strong> allt <strong>att</strong> kötiderna till hyresrätter<br />
kortades så mycket <strong>att</strong> vi har någonting <strong>att</strong> flytta<br />
till när jag har pluggat klart om två år och vi tvingas<br />
flytta <strong>här</strong>ifrån. Då kanske vi också kunde sluta skjuta<br />
på <strong>att</strong> skaffa barn.”<br />
Hanna 29 år, studerande<br />
När färre har möjlighet <strong>att</strong> etablera sig på den reguljära<br />
bostadsmarknaden hamnar fler i otrygga boendeformer<br />
utan besittningsskydd, såsom andra eller<br />
tredje hand. Det är paradoxalt <strong>att</strong> unga, med sämre<br />
ekonomiska <strong>för</strong>utsättningar, tvingas till den dyrare<br />
och osäkrare andrahandsmarknaden.<br />
I takt med <strong>att</strong> bostadsbristen <strong>för</strong>värras växer andra<br />
och tredjehandsmarknaden. Det visar inte minst alla<br />
de andrahands<strong>för</strong>medlingar som successivt dyker upp.<br />
Konkurrensen på andra och tredjehandsmarknaden<br />
är hård. En person som vill hyra ut sin bostad i andra<br />
hand har alltså många intresserade <strong>att</strong> välja mellan.<br />
Det är tyvärr som upplagt <strong>för</strong> diskrimi<strong>ner</strong>ing.<br />
”När vi flyttade till Lund, det är en annan trevlig historia.<br />
Då la vi <strong>för</strong>stås <strong>för</strong>st ut en annons på Blocket. Även<br />
där tror jag <strong>att</strong> det var en bild på oss båda. Vi var givetvis<br />
ett par, <strong>för</strong> det har jag hört ska gå hem. Alltså, om<br />
man är ett par, ser svensk ut och är väldigt sådär ’ska<br />
börja plugga’, och rökfri. Då kanske det kan gå... Men det<br />
gick inte.”<br />
Maja 22, student<br />
Höga (olagliga) andrahandshyror är ingen ovanlighet.<br />
”Det är ett olagligt svartkontrakt, andrahandskontrakt<br />
alltså. Inte vårt namn på brevlådan. Vi har bott<br />
<strong>här</strong> i lite mer än två månader, och hela kontraktet är<br />
tre månader. Vi har egentligen bara tagit över uppsägningstiden<br />
på tre månader.”<br />
Leonard 23, egen <strong>för</strong>etagare<br />
Andrahandskontrakt är ofta korta vilket innebär frekventa<br />
flyttar. Att flytta är dyrt. Att inte veta var man<br />
ska bo nästa månad är stressigt.<br />
”Jag har flyttat sex gånger på ett år och det är så himla<br />
segt. Jag mår psykiskt dåligt av <strong>att</strong> flytta hela tiden.”<br />
Emilia 29, arkitekt<br />
”We’ve been doing this for a long time now, so, we’re<br />
good at moving. So we don’t have so much stuff. It’s a<br />
big fear that we have to buy stuff. That would be bad.<br />
Like a bed.”<br />
Adam 28, egen <strong>för</strong>etagare<br />
Bostadsbristen och bristen på små yt och kostnadseffektiva<br />
bostäder påverkar inte bara ungas tillvaro<br />
negativt. Den påverkar hela samhället. Rörligheten på<br />
bostadsmarknaden hämmas, vilket gör arbetskraften<br />
mindre rörlig. Unga tvingas tacka nej till utbildningsplatser<br />
och arbete. Arbetsgivare får svårare <strong>att</strong> rekrytera<br />
arbetskraft. Kommu<strong>ner</strong>nas, regio<strong>ner</strong>nas och därmed<br />
hela Sveriges tillväxt påverkas.<br />
Flyttkedjor och andrahandsuthyrning kommer inte<br />
ensamma kunna möta den utmaning som en historisk<br />
bristsituation, i kombination med en stor ungdomskull,<br />
<strong>för</strong> med sig. Villkor och <strong>för</strong>utsättningar på bostadsmarknaden<br />
måste ses över. Det måste byggas mer och<br />
byggas <strong>för</strong> unga.
Se unga som en målgrupp<br />
I den bästa av världar hade det byggts tillräckligt med bostäder och bostäder<br />
som motsvarar efterfrågan. Nyproduktionen har dock under lång tid<br />
varit likriktad och ensidig och ofta haft kärnfamiljen som utgångspunkt.<br />
Detta trots stor efterfrågan och hård konkurrens om små yt- och kostnadseffektiva<br />
lägenheter. Det är nu hög tid <strong>att</strong> se unga som målgrupp och<br />
differentiera nyproduktionen. Flyttkedjor och andrahandsuthyrning<br />
kommer inte ensamma kunna möta utmaningen som en historisk bristsituation<br />
i kombination med en stor ungdomskull <strong>för</strong> med sig.<br />
Unga är inte en homogen grupp. Unga är individer<br />
som alla andra, med skilda uppf<strong>att</strong>ningar<br />
om vad som är snyggt, om man vill ha<br />
stora fönster, högt i tak och så vidare. Däremot finns<br />
ett antal aspekter eller <strong>för</strong>utsättningar som unga har<br />
gemensamt, vilket präglar deras efterfrågan.<br />
Unga är, och <strong>för</strong>väntas av samhället <strong>att</strong> vara, en rörlig<br />
åldersgrupp. De ska flytta dit jobb och utbildning<br />
finns. Det innebär <strong>att</strong> flytta till platser med bostadsbrist<br />
och stor konkurrens om små lägenheter. Unga<br />
har ge<strong>ner</strong>ellt låga inkomster, osäkra anställningsvillkor<br />
samt litet eller inget sparat kapital. Rörligheten i<br />
kombination med de ekonomiska <strong>för</strong>utsättningarna<br />
gör hyresrätten till en <strong>att</strong>raktiv boendeform, men<br />
självklart är alla upplåtelseformer av intresse.<br />
De ekonomiska <strong>för</strong>utsättningarna gör hyran och<br />
priset på bostaden viktig. Enligt Hyresgäst<strong>för</strong>eningen<br />
kan en 20–27åring i Sverige betala i snitt 4 200<br />
kronor i månaden <strong>för</strong> sitt boende. Vid nyproduktion<br />
är yteffektivitet en snabb väg till lägre kostnad. Det<br />
handlar om <strong>att</strong> få in bostadens funktio<strong>ner</strong> på en mindre<br />
yta. Unga har dessutom bil i mindre utsträckning<br />
än andra åldersgrupper. Det innebär <strong>att</strong> ytterligare<br />
kostnadsbesparingar kan göras genom <strong>att</strong> anlägga<br />
färre parkeringsplatser.<br />
Ett lägre bilutnyttjande gör även bostadens läge<br />
till en viktig faktor. Enligt jagvillhabostad.nus Sifoundersökning<br />
betyder inte det <strong>att</strong> alla vill bo i stadskärnan.<br />
Däremot värderas närhet till kollektivtrafik,<br />
familj och vän<strong>ner</strong> samt jobb och skola högt.<br />
Att bygga bostäder som unga har råd <strong>att</strong> efterfråga<br />
handlar inte om <strong>att</strong> bygga kategoriboenden. Det<br />
handlar om <strong>att</strong> göra dagens ensidiga byggande mer<br />
varierat. Och självklart ska nyproducerade hyresrätter<br />
<strong>för</strong>medlas med <strong>för</strong>stahandskontrakt och besittningsrätt.<br />
Ett exempel där tankegångarna tillämpats är<br />
VillBohuset som 2007 stod klart i Huddinge. (Läs<br />
mer på sidan 16.) Lägenheterna är yteffektiva<br />
och huset ligger nära Huddinge station. Lägen >>><br />
hemuppgiften / 2011 / 15
Bostadsbyggande i Sverige.<br />
Vi bygger få bostäder i Sverige.<br />
Ekonomiska villkor, politiska<br />
beslut och konjunkturen har styrt<br />
bostadsbyggandet.<br />
Källa: SCB<br />
Antal 19–24-åringar i Sverige<br />
1900–2020<br />
Resultatet av babyboomen runt<br />
1990: Snart har vi rekordmånga<br />
unga vuxna.<br />
Källa: SCB<br />
Folkmängd i tätorter och<br />
glesbygd. I Sverige är det bara<br />
tätorterna som växer. Det sker<br />
på övriga landets bekostnad:<br />
urbaniseringen fortsätter.<br />
Källa: SCB<br />
16 / hemuppgiften /2011<br />
heterna <strong>för</strong>medlades med <strong>för</strong>stahandskontrakt och<br />
besittningsrätt till perso<strong>ner</strong> mellan 18 och 35 år. 1 rum<br />
och kök på 33–36 kvadratmeter fick en hyra från 3 577<br />
kronor per månad och 2 rum och kök på 48 kvadratmeter<br />
fick en hyra på 4 352 kronor per månad (2007<br />
års nivå). Det är en nivå under den ofta betydligt<br />
dyrare andrahandsmarknaden.<br />
Att pla<strong>ner</strong>a små yt och kostnadseffektiva bostäder<br />
nära kollektivtrafik med låg parkeringsnorm i ett läge<br />
Antal färdigställda bostäder<br />
120 000<br />
100 000<br />
80 000<br />
60 000<br />
40 000<br />
20 000<br />
800 000<br />
750 000<br />
700 000<br />
650 000<br />
600 000<br />
550 000<br />
500 000<br />
9<br />
8<br />
7<br />
6<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
utan<strong>för</strong> stadskärnan ger lägre kostnader och vinster<br />
<strong>för</strong> miljön. Den vinst närområdet och kvällsekonomin<br />
gör genom ett tillskott av unga ska inte heller undersk<strong>att</strong>as.<br />
Till den bostadsbyggare eller det fastighetsbolag<br />
som blir <strong>för</strong>st in på banan och skapar sig <strong>för</strong>språng<br />
hos en av de största och mest ignorerade konsumentgrupper<br />
finns det bara en sak <strong>att</strong> säga – gr<strong>att</strong>is.<br />
1950 1960 1970 1980 1990 2000 2010<br />
Antal<br />
1900 1920 1940 1960 1980 2000 2020<br />
Miljo<strong>ner</strong> invånare invånare<br />
1800 1840 1880 1920 1960 2000<br />
Tätorter<br />
Utan<strong>för</strong> tätorter
Alla aktörer som är intresserade av <strong>att</strong><br />
bygga <strong>för</strong> unga, läs jagvillhabostad.nus<br />
tips <strong>för</strong> <strong>att</strong> få fart på byggstarterna:<br />
1. Det finns ingen mirakelmedicin. Det handlar om <strong>att</strong><br />
hitta rätt tankesätt och metod.<br />
2. Ni måste vilja komma <strong>ner</strong> i pris. På riktigt. Ställ om<br />
hjärnan på det.<br />
3. Börja med prislappen och hitta lösningar som håller<br />
sig inom budgeten.<br />
4. Granska varje steg i processen och ifrågasätt allt. Leta<br />
efter en mer kostnadseffektiv lösning i varje steg.<br />
5. Börja inifrån och arbeta er utåt. Låt planlösningarna<br />
styra byggnadens volym istället <strong>för</strong> tvärtom. Låt fasaden<br />
och uttrycket styras av den mest rationella produktionsmetoden.<br />
6. Den snabbaste vägen till en lägre kostnad <strong>för</strong> konsumenten<br />
är yteffektivitet, <strong>att</strong> lyckas få in funktio<strong>ner</strong>na<br />
på en mindre yta.<br />
7. Vänd projektets negativa sidor till de mest positiva.<br />
Exempelvis, istället <strong>för</strong> dyra balkonger och trappuppgångar<br />
– använd entrébalkonger.<br />
8. För varje tillval som dyker upp, kontra med ett frånval.<br />
9. Hyr in en kalkylator i början av projektet och se<br />
denne som en guru. Husets storlek, höjd, yttervägg<br />
per kvadratmeter, lägenhetsyta, antal våningar per<br />
bottenplan och tak, etc, spelar <strong>för</strong>stås stor roll <strong>för</strong><br />
slutkostnaden. Se till <strong>att</strong> få det rätt från början.<br />
10. Är ni osäkra på vad unga tycker och tänker? Fråga<br />
dem!*<br />
11. Sträva efter en BOA/BTA-relation på minst 0,8.<br />
12. Vad kan kommunen göra i form av markpris, tomträttsavtal,<br />
parkeringsnormer, exploateringsavtal och<br />
snabb hantering av ärendet? Motivera nyttan av<br />
kostnadsbesparing i ett projekt riktat till unga.<br />
13. Hitta alltså rätt mark till rätt kostnad. Så centralt<br />
som möjligt är ofta onödigt dyrt och där<strong>för</strong> inte aktuellt,<br />
men kollektivtrafiken måste fungera bra.<br />
14. Importera och upphandla smart. Fråga kalkylatorn!<br />
15. Uppfinn inga fler hjul – <strong>att</strong> duplicera blir ofta billigare.<br />
Studera planlösningar på yteffektiva, välpla<strong>ner</strong>ade<br />
lägenheter från andra decennier, som med lite ändringar<br />
kan fungera lika bra idag. Hittar ni ett bra koncept<br />
– upprepa det.<br />
*Involvera unga. Fråga vad som <strong>för</strong>edras i <strong>för</strong>hållande till<br />
prisbilden.<br />
158 000<br />
bostäder behövs NU<br />
<strong>för</strong> <strong>att</strong> vi unga ska<br />
ha någonstans <strong>att</strong> bo!<br />
En bostad är och måste<br />
vara en social rättighet!<br />
Genom <strong>att</strong> bygga ett stort antal lägenheter<br />
och rusta upp miljonprogrammet går det <strong>att</strong><br />
komma till rätta med den akuta bostadsbristen!<br />
Först då kan vi som är unga få en chans <strong>att</strong><br />
börja bygga våra liv.<br />
Läs mera på www.byggnads.se<br />
*<br />
hemuppgiften / 2011 / 17<br />
* Källa: Byggnads. Bygg <strong>för</strong> framtiden – bostadspolitiskt program.
18 / hemuppgiften /2011
Här VILL unga BO<br />
Hur blir ett hus när unga vuxna står <strong>för</strong> pla<strong>ner</strong>ingen?<br />
Ja, till exempel som det på Klockarvägen 17 i Huddinge.<br />
Många små hyresrätter med bra boendekvaliteter<br />
som ändå har låga kvadratmeterkostnader.<br />
Text: Elisabet Näslund. Foto: Urban Orzolek<br />
”Längst upp bor jag.” Hyresgästen Lars Jeising pekar ut sin lägenhet <strong>för</strong><br />
Lotta Jaensson, Lejla Cengic och Henrik Örneblad i VillBos projektgrupp.<br />
hemuppgiften / 2011 / 19
”Det var ett väldigt<br />
fruktbart samarbete med<br />
våra helt olika perspektiv”<br />
Lotta Jaensson<br />
20 / hemuppgiften /2011<br />
Huddinge Centrum lever och andas folkhem.<br />
När man stiger av pendeltåget<br />
pekar skyltar mot ABF, Folkets hus och<br />
biblioteket. I centrum samsas människor<br />
med butiker, arbetsplatser, offentliga byggnader<br />
och bostäder i ett gytter av hus i olika höjder och<br />
ålder: Den så hett eftertraktade blandstaden existerar<br />
<strong>här</strong> i <strong>för</strong>orten. Huddinge var en by med torp och grusväg<br />
fram till 1950, då kommunalrådet och visionären<br />
Nils Eliasson (S) byggde funkishus på ett gärde. Här<br />
skulle det goda samhället växa fram. Alla har rätt till<br />
en bra bostad.<br />
Samma typ av vision, fast i mindre skala, ligger<br />
bakom VillBo i utkanten av Huddinge Centrum.<br />
Utgångspunkten var ungas svårighet <strong>att</strong> hitta bostäder<br />
som de har råd med. Där<strong>för</strong> byggde allmännyttiga<br />
bostadsbolaget Huge tillsammans med nätverket jagvillhabostad.nu<br />
ett hus med 31 lägenheter. För unga,<br />
med låga hyror och bra standard. Alla har rätt till en<br />
bra bostad.<br />
– Vi var alla unga då, säger Lejla Cengic och skr<strong>att</strong>ar.<br />
Då var 2004, sju år sedan. Lejla ingick som arkitekt<br />
i projektgruppen <strong>för</strong> VillBo tillsammans med bland<br />
andra Henrik Örneblad på Huge och Lotta Jaensson,<br />
då på jagvillhabostad.nu. Alla var runt 30 men hade<br />
skilda erfarenheter av bostadsbyggande. Något som<br />
ledde till många, långa och konstruktiva diskussio<strong>ner</strong><br />
– och ett bra resultat.<br />
– Det var ett väldigt fruktbart samarbete med våra<br />
helt olika perspektiv, säger Lotta Jaensson.<br />
– Det var en väldigt öppen och rolig process. Att ha<br />
med unga och lyssna på och lära av deras önskemål<br />
är den största lärdomen i projektet <strong>för</strong> vår del, säger<br />
Henrik Örneblad.<br />
Vi backar bandet ytterligare ett par år. Lotta Jaens<br />
son hade just kommit hem efter åtta år i Spanien. Fick<br />
jobb som verksamhetschef på jagvillhabostad.nu och<br />
började undersöka var<strong>för</strong> det fanns så få lägenheter<br />
som unga kunde efterfråga. Mötte allt<strong>för</strong> många som<br />
avfärdade henne med <strong>att</strong> det inte går <strong>att</strong> pressa produktionskostnaderna<br />
så mycket <strong>att</strong> man kan bygga <strong>för</strong><br />
unga. Hon blev rätt irriterad.<br />
Inte blev det bättre av <strong>att</strong> det då färska nätverket<br />
inte togs på allvar av byggbranschen och politikerna.<br />
Det de sa negligerades, de blev inte inbjudna till seminarier<br />
och branschträffar. Lotta Jaensson lyckades<br />
ändå fixa in nätverket på allt fler sammankomster och<br />
insåg <strong>att</strong> jagvillhabostad.nu måste lära sig hur man<br />
bygger hus <strong>för</strong> <strong>att</strong> slå hål på myten om <strong>att</strong> nyproduktion<br />
med unga som målgrupp är en omöjlighet.<br />
Lotta Jaensson hade en arbetskamrat som kände en<br />
kommunfullmäktigeledamot <strong>för</strong> Socialdemokraterna<br />
i Huddinge. Nätverket kontaktade honom och lyckades<br />
få till ett möte med Huges styrelse. Och jagvillhabostad.nu<br />
plus Huge visade sig vara en kombination<br />
som svängde. Mycket beroende på <strong>att</strong> dåvarande vd:n<br />
Uno Eriksson var en lika stor eldsjäl som Lotta Jaensson.<br />
– Tanken bakom kommunala bostadsbolag är <strong>att</strong><br />
de ska stå <strong>för</strong> bostads<strong>för</strong>sörjningen. Och vi har många<br />
unga som behöver bostad. Att möta så engagerade<br />
människor som de i jagvillhabostad.nu var roligt bara<br />
det. Vi hade funderat på hur vi skulle få fram ungdomsbostäder<br />
men hade inte de dykt upp hade det<br />
inte blivit lägenheter <strong>för</strong> unga just där, berättar Uno<br />
Eriksson.<br />
Huddinge kommun hade tre bostadsprojekt på<br />
gång där VillBo skulle kunna få plats. Att huset hamnade<br />
på Klockarvägen beror på <strong>att</strong> de sex pla<strong>ner</strong>ade<br />
husen där inte hade en färdig detaljplan. Dessutom<br />
är de punkthus, solitärer som det är enk >>>
Henrik Örneblad, Lotta Jaensson och Lejla Cengic träffas<br />
igen nästan sju år efter <strong>att</strong> de jobbade fram VillBoprojektet<br />
tillsammans. Idag är Henrik teknisk chef på Huge, Lotta<br />
<strong>för</strong>äldraledig och Lejla arkitekt på White arkitekter.<br />
hemuppgiften / 2011 / 21
Huset omvandlades från fem- till sexspännare,<br />
alltså ytterligare en lägenhet<br />
per våning. Man fick in fler bostäder,<br />
nackdelen är <strong>att</strong> en lägenhet bara har<br />
ljus från ett håll.<br />
Rumshöjd 2500 mm. Bröstningshöjd är 750 mm i sovrum och kök och 550 mm i vardagsrum.<br />
Alla badrum i huset är ovanpå varandra.<br />
Inglasad entré, arkitektoniskt artikulerad mellan pelare under den utskjutande husvolymen.<br />
Ljust cykelrum med direkt <strong>för</strong>bindelse till trapphuset och ljus tvättstuga med två ingångar,<br />
en direkt intill hissen och en utgång till gemmensam uteplats. Eftersom huset inte har några<br />
gemmensamhetslokaler, den lokal som många ändå fl itigt använder – tvättstugan- görs till en<br />
trevlig mötespunkt med utgång till uteplats i sydväst.<br />
jag vill ha bostad nu<br />
22 / hemuppgiften /2011<br />
plan 3-5 1:100<br />
Illustratio<strong>ner</strong>: Lejla Cengic
lare <strong>att</strong> ändra arkitektur på än lamellhus som de båda<br />
andra projekten bestod av. Att unga vuxna värderar<br />
närhet till kommunikatio<strong>ner</strong>, i det <strong>här</strong> fallet pendeltågsstationen<br />
vid Huddinge Centrum, var ytterligare<br />
ett skäl.<br />
Henrik Örneblad anställdes som projektledare <strong>för</strong><br />
VillBo 2004. Hans uppdrag var <strong>att</strong> ta fram ett hus<br />
med få kvadratmeter men lika hög standard som i<br />
nyproduktion. Maxgränsen <strong>för</strong> hyrorna s<strong>att</strong>es till 4<br />
000 kronor i månaden <strong>för</strong> en tvåa. Projektgruppen<br />
började med <strong>att</strong> ge tre arkitekter, alla under 35 år,<br />
parallella uppdrag.<br />
– Jag visste <strong>att</strong> det var ett hus <strong>för</strong> unga vuxna. Men<br />
det var inget speciellt med programmet, det var ganska<br />
basic med en tomt som skulle utnyttjas och få<br />
fram så många smålägenheter som möjligt, berättar<br />
Lejla Cengic, då på Mondo Arkitekter.<br />
Hon ritade ett <strong>för</strong>slag till hus efter principerna <strong>att</strong><br />
det skulle ha låg produktionskostnad parat med höga<br />
boendekvaliteter, praktiska och trivsamma lägenheter<br />
med yteffektiva planlösningar samt en inspirerande<br />
arkitektur med eget uttryck. Oms<strong>att</strong> i praktiken<br />
var det en femspännare (fem lägenheter per trapphus)<br />
med hiss och trapphus i kärnan. Lägenheterna<br />
var små men samtliga hade ljus från två håll. Det ger<br />
en rymligare känsla och dessutom fler utblickar och<br />
bättre ljus<strong>för</strong>ing.<br />
Lägenheterna är små men med speciallösningar <strong>för</strong> unga.<br />
– När vi tittade på de tre <strong>för</strong>slagen var det ett <strong>för</strong>slag<br />
som inte alls gick <strong>att</strong> använda. Och en hade fått in<br />
40 lägenheter, genom <strong>att</strong> skita i BBR och rita in bostäder<br />
i källaren – det tyckte vi på jagvillhabostad.nu var<br />
bäst! Vi visste ju <strong>att</strong> många unga bodde sämre än så.<br />
Fast det fick vi inte igenom, utan det blev Lejlas <strong>för</strong>slag<br />
som var bättre och mer realistiskt – men med <strong>för</strong><br />
få lägenheter, säger Lotta Jaensson.<br />
Projektgruppen, där Lejla Cengic nu också ingick,<br />
s<strong>att</strong>e där<strong>för</strong> igång <strong>att</strong> skruva <strong>för</strong>slaget ytterligare<br />
några snäpp. Samtidigt skulle byggreglerna, fram<strong>för</strong><br />
allt tillgänglighetskraven, följas <strong>för</strong> <strong>att</strong> få bidrag <strong>för</strong><br />
smålägenheter av länsstyrelsen. Det blev en del ganska<br />
hårda duster med myndigheterna kring bänklängder<br />
och annat.<br />
– Och normerna ändrades sedan, jag undrar om<br />
inte det beror på vårt projekt till en del i alla fall,<br />
säger Lejla Cengic.<br />
För jagvillhabostad.nu var resan mycket lärorik.<br />
De blev gång på gång upprörda över hur lång tid processen<br />
tar och hur styrande och detaljerade byggreglerna<br />
är. Trots <strong>att</strong> de var oerfarna som byggare hade<br />
de dock en klar bild av vad ungdomar efterfrågar och<br />
flera av VillBos speciallösningar kommer från dem.<br />
Fönstersättningen ändrades till exempel så <strong>att</strong> det<br />
är lätt <strong>att</strong> dela av sovrummet så <strong>att</strong> två kompisar kan<br />
dela lägenhet. Eftersom ytorna är små är det extra >>><br />
hemuppgiften / 2011 / 23
Fastighetsbolaget Huge vägrade<br />
pruta på standarden. Kök och<br />
badrum skulle vara bra utrustade.<br />
24 / hemuppgiften /2011<br />
gott om <strong>för</strong>varing. Köken är små men raka så <strong>att</strong> man<br />
kan vara fler och laga mat i dem. Den konventionella<br />
h<strong>att</strong>hyllan skalades bort – unga är individualister som<br />
hellre åker till Ikea och köper sin egen <strong>för</strong> <strong>att</strong> sätta sin<br />
prägel på lägenheten. Likadant var det med tapeterna<br />
som ers<strong>att</strong>es av målade väggar:<br />
– Vi sa, nej, de målar man ändå över. På Huge blev<br />
de glada <strong>för</strong> det är ju billigare med målade väggar och<br />
lättare <strong>att</strong> underhålla. Det tycker jag är ett exempel på<br />
<strong>att</strong> vi möttes ganska bra, säger Lotta Jaensson.<br />
– Det var ett annorlunda sätt <strong>att</strong> jobba, minns Uno<br />
Eriksson. Jagvillhabostad.nu ville ta bort en massa<br />
saker, vi ville ha en hyfsad standard <strong>för</strong> <strong>att</strong> kunna <strong>för</strong>valta.<br />
Vi fick argumentera på ett annat sätt – i vanliga<br />
fall kräver vår motpart mer och mer, <strong>här</strong> var det mindre.<br />
– Huges krav var <strong>att</strong> det inte skulle bli något experimentbygge<br />
som vi inte skulle kunna <strong>för</strong>valta. Vi ville<br />
ha ett hus som står över tiden och som vi kan vara<br />
stolta över. Och så har det blivit, säger Henrik Örneblad.<br />
Femspännarna blev sexspännare under processen.<br />
Entréplanet fick en annan lösning med en etta med<br />
uteplats, vilket minskar <strong>för</strong>rådsytan. Dessutom <strong>för</strong>ändrades<br />
husets grundform och blev tjockare. På så<br />
sätt har man fått in 31 lägenheter i det färdiga huset.<br />
På frågan om Lejla Cengic tycker <strong>att</strong> kostnadsjakten<br />
gick ut över det färdiga resultatet letar hon ett tag<br />
efter orden innan hon svarar:<br />
– Det intressanta <strong>för</strong> mig då, som ung arkitekt, var<br />
hur långt man kunde flytta gränserna innan kvalite<br />
ter går <strong>för</strong>lorade. Jag är stolt över det färdiga huset<br />
men vissa lägenheter blev lite mindre och lite sämre.<br />
Minst nöjd är jag med den enkelsidiga lägenheten.<br />
Huge fick ihop kalkylen tack vare de extra lägenheterna.<br />
Och tack vare <strong>att</strong> man räknade ihop de sex<br />
husen i samma projekt och inte krävde <strong>att</strong> VillBo<br />
skulle gå runt redan <strong>för</strong>sta året. Nyproduktion kostar.<br />
Hur man än pressar produktionskostnaderna.<br />
Det krävs en besjälad beställare som också är långsiktig<br />
<strong>för</strong>valtare <strong>för</strong> <strong>att</strong> ta ett initiativ liknande VillBo.<br />
Sådana är rätt sällsynta och det är nog den främsta<br />
<strong>för</strong>klaringen till <strong>att</strong> det inte har fått några efterföljare.<br />
I december 2007 flyttade de unga vuxna in i VillBo.<br />
En av dem är Lars Jeising, som bor i en etta på 37 kvadratmeter.<br />
Precis som de andra hyresgästerna fick<br />
han kontraktet genom bostads<strong>för</strong>medlingen. Till<br />
skillnad från de andra var han bara 23.<br />
– De flesta hyresgästerna var uppåt 30, skötsamma<br />
äldre ungdomar. Jag tror det beror på hyresnivån <br />
hyran är ändå så pass hög <strong>att</strong> man nästan måste ha<br />
jobb <strong>för</strong> <strong>att</strong> ha råd <strong>att</strong> betala den, säger Henrik Örneblad.<br />
– Jag har trivts hela tiden men nu börjar det bli <strong>för</strong><br />
trångt. Lägenheten är bra men hade jag fått välja hade<br />
jag haft ett mindre badrum och större rum med en<br />
avskärmad sovdel, säger Lars Jeising.<br />
Han tycker <strong>att</strong> lägenheten är svårmöblerad men<br />
<strong>att</strong> <strong>för</strong>varingen är bra, liksom pla<strong>ner</strong>ingen av köket.<br />
Största skillnaden mot ett vanligt flerfamiljshus säger<br />
han <strong>att</strong> <strong>här</strong> är mer liv på kvällar och helger.<br />
Var<strong>för</strong> VillBo?
Lars Jeising har bott i VillBohuset sedan det stod klart i december 2007.<br />
– Jag är från Huddinge och det var <strong>här</strong> i centrum jag ville bo. Jag<br />
hade haft råd med en vanlig lägenhet men det var <strong>här</strong> det fanns<br />
något ledigt just då. Nu sparar jag till bostadsrätt. Bor man i en<br />
bostadsrätt betalar man till sig själv och så kan man göra om som<br />
man vill i lägenheten.<br />
FAKTA/VILLBO<br />
Flerbostadshus i Huddinge med 31 lägenheter.<br />
Byggherre: Huge.<br />
Arkitekt: Lejla Cengic, arkitekt SAR/MSA.<br />
Totalentreprenör: Värmdö Bygg.<br />
Byggtid: 2006–07.<br />
Produktionskostnad: 40 Mkr inkl moms.<br />
Hyreskostnad: 1 320 kr/kvm/år (2010).<br />
Björketorpsvägen<br />
Jagvillhabostad.nu driver tillsammans<br />
med Stockholmshem<br />
ett projekt med drygt 100 lägenheter<br />
i Råcksta väster om Stockholm.<br />
Lägenheterna är mellan<br />
38–75 kvm och ska <strong>för</strong>medlas<br />
till unga. Några grundtankar i<br />
projektet är yteffektivitet, prisvärdhet<br />
och flexibilitet.<br />
Projektet har en pla<strong>ner</strong>ad<br />
byggstart under 2011/2012.<br />
Illustration: AQ Arkitekter<br />
Ett eget boende<br />
kvadratsmart och prisvärt<br />
För Besqab är det viktigt <strong>att</strong> även ungdomar kan<br />
köpa sin egen bostad och vi arbetar aktivt <strong>för</strong> <strong>att</strong><br />
hitta lösningar anpassade <strong>för</strong> dem. Under 2009<br />
färdigställde vi 54 enrumslägenheter om 31 kvm i<br />
Brf Läktaren, Skarpnäck. Dessa prisvärda lägenheter<br />
har en <strong>för</strong>delaktig månadskostnad och ett<br />
fast pris.<br />
Vi pla<strong>ner</strong>ar <strong>för</strong> flera liknande bostäder framöver,<br />
närmast i tid ligger ett projekt längs med Optimusvägen<br />
i centrala Upplands Väsby vilket bygger på<br />
vårt tidigare lyckade projekt i Skarpnäck.<br />
Besqab är verksamma i Stockholms- och Uppsala<br />
län. Vår verksamhet spän<strong>ner</strong> över hela fältet, från<br />
köp och <strong>för</strong>ädling av råmark till färdigställande och<br />
<strong>för</strong>valtning av bostäder, kontor och vårdfastigheter.<br />
Sedan starten 1988 har vi medverkat till<br />
över 4000 lägenheter och ca 75 000 kvm lokaler.<br />
www.besqab.se<br />
hemuppgiften / 2011 / 25
Foto: Rosie Alm<br />
”Ha helikopterperspektiv och tänk långsiktigt”<br />
Björn Wellhagen, Sveriges<br />
Byggindustrier vill ha regler som<br />
räcker länge.<br />
26 / hemuppgiften /2011<br />
Det önskar Björn Wellhagen, ansvarig <strong>för</strong> husbyggnadsfrågor vid bransch och arbetsgivarorganisationen<br />
Sveriges Byggindustrier (BI), från både politiker och bransch.<br />
Vilken är den viktigaste bostadspolitiska frågan <strong>för</strong><br />
Sveriges Byggindustrier?<br />
– Det behövs både en effektivare plan och bygglovprocess<br />
och en friare hyresmarknad. Jag kan inte välja<br />
någon fram<strong>för</strong> den andra, båda är lika viktiga <strong>för</strong> en<br />
fungerande bostadsmarknad.<br />
Finns det några andra avgörande frågor?<br />
– Vi måste titta på de inlåsningseffekter som finns i<br />
form av besk<strong>att</strong>ning. Exempelvis när reavinstbesk<strong>att</strong>ningen<br />
gör det <strong>för</strong> dyrt <strong>för</strong> ett äldre par <strong>att</strong> flytta från<br />
sin villa, och i och med det <strong>för</strong>svårar flyttkedjor.<br />
– BI vill också <strong>att</strong> besk<strong>att</strong>ningen av olika upplåtelseformer<br />
ska ses över eftersom hyresrätter är missgynnade<br />
i jäm<strong>för</strong>else med bostadsrätter, villor och ägarlägenheter,<br />
och utveckla upplåtelseformerna. Man kanske<br />
kan ha tidsbegränsade kontrakt <strong>för</strong> hyreslägenheter på<br />
samma sätt som man har <strong>för</strong> lokaler? Vi tycker också<br />
det är viktigt med ägarlägenheter och vill ha fri hyressättning<br />
när de hyrs ut.<br />
Vad är bostadsmarknadens största problem?<br />
– Att marknaden fungerar <strong>för</strong> villor, bostadsrätter och<br />
ägarlägenheter men inte <strong>för</strong> hyresrätter. Och <strong>att</strong> man<br />
fokuserar på en grupp, en delmarknad, istället <strong>för</strong> <strong>att</strong><br />
ta helhetsgrepp. Man kan inte lösa små problem <strong>för</strong><br />
en kort period åt den som skriker högst. Istället måste<br />
man ha helikopterperspektiv och tänka långsiktigt.<br />
Hur ska en <strong>för</strong>ändring ske?<br />
– Kommu<strong>ner</strong> måste bli bättre på <strong>att</strong> ta fram pla<strong>ner</strong>.<br />
Byggherrar måste bli bättre beställare och skapa fungerande<br />
samarbeten med entreprenörer och konsulter;<br />
det blir billigare <strong>att</strong> göra ändringar på ritbordet<br />
än i skala 1:1. Slöseriet i branschen måste minska, man<br />
måste arbeta på ett smartare sätt. Det är bra <strong>att</strong> alltfler<br />
utländska entreprenörer kommer in i Sverige. Till sist<br />
måste vi stegvis – under en period på 10–15 år – gå över<br />
till en fri hyressättning.<br />
– Det viktiga är <strong>att</strong> inse <strong>att</strong> det inte finns någon quickfix<br />
och nöja sig med <strong>att</strong> skylla på staten. Alla grupper<br />
måste ta sitt ansvar och samverkan måste öka.<br />
Finns det en bostadspolitik i Sverige idag?<br />
– Den politik som bedrivs idag är lika mycket bostadspolitik<br />
som den man traditionellt tänker på som<br />
bostadspolitik, men utan den styrning i form av stöd<br />
som fanns tidigare. I dagens bostadspolitik jobbar man<br />
med andra medel och med målet <strong>att</strong> få långsiktiga spelregler<br />
utan statliga subventio<strong>ner</strong>.<br />
– Och det gillar vi på BI – det är någonting som är konstigt<br />
om man inte ska kunna bygga bostäder utan <strong>att</strong> få<br />
betalt <strong>för</strong> det. Vi vill ha stöd på individnivå, inte ryckiga<br />
subventio<strong>ner</strong> till bygg<strong>för</strong>etagen.<br />
Var<strong>för</strong> har ni valt <strong>att</strong> engagera er i Hemuppgiften?<br />
– Vi ville få nytänkande och friska idéer. Och sedan<br />
kunna använda tävlingen <strong>för</strong> <strong>att</strong> få ut de <strong>här</strong> nytänkande<br />
<strong>för</strong>slagen på <strong>för</strong>etagen. De är mer eller mindre<br />
realistiska men alla borrhål hittar man inte olja i!<br />
Hur vill ni jobba med <strong>att</strong> skapa bostäder <strong>för</strong> unga?<br />
– Vi tror som sagt på ett ökat byggande i ett helhetsperspektiv,<br />
som underlättar flyttkedjor. Just ungdomsboende<br />
vill vi ändå stödja genom <strong>att</strong> skapa mötesplatser<br />
där ungas tankar och önskemål kan möta våra producerande<br />
medlems<strong>för</strong>etag <strong>för</strong> ett bra idéutbyte.<br />
Elisabet Näslund<br />
Foto: Kasper Dudzik
Ungas boende i storstäder<br />
och högskoleorter:<br />
En lägesrapport från några kommunala bostadsbolag<br />
Den <strong>här</strong> rapporten analyserar ungas situation på bostadsmarknaden.<br />
Den innehåller goda exempel från ett antal kommunala<br />
bostadsbolag, som aktivt arbetar <strong>för</strong> <strong>att</strong> underlätta <strong>för</strong> unga <strong>att</strong> få<br />
en egen bostad.<br />
Beställ eller <strong>ladda</strong> <strong>ner</strong> rapporten från www.sabo.se<br />
SABO Besöksadress Drottninggatan 29, Box 474, 101 29 Stockholm<br />
Tel 08-406 55 00, fax 08-20 99 04, hemsida www.sabo.se, e-post info@sabo.se<br />
Sustainable engineering and design<br />
hemuppgiften / 2011 / 27
Kan vi få en ny fungerande bostadspolitik – en bostadspolitik som får igång byggandet?<br />
Hemuppgiften har lyssnat av ett samtal mellan Sveriges Arkitekters <strong>för</strong>bundsdirektör<br />
Staffan Carenholm och arkitekt SAR/MSA Lotta Lehmann som följer bostadsutvecklingen.<br />
boSTaDSbRiST<br />
och bostadsPoliTiK<br />
lotta lehmann (ll): Bostadspolitik har kommit upp<br />
på dagordningen igen! Jag har läst ett antal reportage<br />
och deb<strong>att</strong>artiklar som tar upp bostadspolitiken. Och så<br />
har vi diskussionen om bolånen och bostadspriserna.<br />
Staffan Carenholm (SC): Gensvaret från arkitektstudenterna<br />
på Hemuppgiften var enormt så uppenbart<br />
ser studenterna stora problem med <strong>att</strong> hitta<br />
boende. Förslagen som kom in spände över ett brett<br />
fält av möjliga åtgärder och lösningar. För studenterna<br />
handlade det både om <strong>att</strong> bygga <strong>för</strong> de unga<br />
och <strong>att</strong> hålla <strong>ner</strong>e kostnaderna så <strong>att</strong> de har råd med<br />
lägenheterna.<br />
ll: Det finns inte tillräckligt många bostäder, särskilt<br />
inte små, billiga lägenheter och det som byggs är mest<br />
familjebostäder som blir <strong>för</strong> dyra. Vi har byggt alldeles<br />
<strong>för</strong> lite ett antal år och det blir ett uppdämt behov.<br />
Bristsituationen är helt uppenbar, men alla håller inte<br />
med. Jag har läst en rapport från Statens Bostadskreditnämnd<br />
där de hävdar <strong>att</strong> antalet bostäder följer<br />
befolkningsutvecklingen, och <strong>att</strong> prisökningen<br />
på enfamiljshus mellan 1950 och 2010 i landet inte<br />
är större än inkomstökningen. Men de siffror som de<br />
räknat på fångar varken in <strong>att</strong> hushållen blivit mindre,<br />
och därmed många, många fler, eller <strong>att</strong> bostäder inte<br />
riktigt finns där vi behöver dem.<br />
28 / hemuppgiften /2011<br />
SC: Eftersom bostadsforskningen är mer eller mind re<br />
avvecklad har vi inte längre en sammanhållen kunskap<br />
om bostadsvanor och människors syn på sitt<br />
boende. Dessutom finns det stora grupper, inte minst<br />
unga och de som inte hunnit in i bostadskarriären,<br />
som inte får en chans <strong>att</strong> göra sina röster hörda. De<br />
som vill, och måste in, på bostadsmarknaden har helt<br />
enkelt inte någon röststark <strong>för</strong>eträdare. Det måste<br />
ytterst vara ett politiskt ansvar <strong>att</strong> se till <strong>att</strong> vi får en<br />
bostadsmarknad som inte stänger unga människor<br />
ute.<br />
ll: Boverket som tillsammans med länsstyrelser och<br />
kommu<strong>ner</strong> gör regionala analyser av bostadsmarknaden<br />
kommer fram till <strong>att</strong> det är brist i över 120 kommu<strong>ner</strong>.<br />
Och sen ser man också <strong>att</strong> det f<strong>att</strong>as små, billiga<br />
lägenheter <strong>för</strong> yngre och tillgängliga lägenheter<br />
<strong>för</strong> äldre. I Boverkets rapport konstateras <strong>att</strong> bara 16<br />
procent av kommu<strong>ner</strong>na har aktuella riktlinjer <strong>för</strong><br />
bostads<strong>för</strong>sörjningen och lever upp till bostads<strong>för</strong>sörjningslagen.<br />
Kanske är det dags <strong>att</strong> ställa krav på<br />
alla kommu<strong>ner</strong> <strong>att</strong> de följer lagen och börjar jobba<br />
med bostads<strong>för</strong>sörjningen!<br />
SC: När man pratar bostadsmarknad blir det lätt<br />
fokus på nyproduktionen. Och den står ju trots allt<br />
<strong>för</strong> ett mycket marginellt tillskott av bostäder. >>><br />
”Det måste<br />
ytterst vara<br />
ett politiskt<br />
ansvar <strong>att</strong> se<br />
till <strong>att</strong> vi får en<br />
bostadsmarknad<br />
som inte<br />
stänger unga<br />
människor<br />
ute.”<br />
Bostadshus i Liljeholmen i<br />
södra Stockholm. Arkitekt är<br />
Kjellander & Sjöberg genom<br />
Ola Kjellander, Stefan Sjöberg<br />
och Mi Inkinen.
Foto: Anna-Lena M<strong>att</strong>sson<br />
hemuppgiften / 2011 / 29
En stor del av dagens bostadsbrist kan <strong>för</strong>klaras av <strong>att</strong><br />
bostadsmarknaden är <strong>för</strong> oflexibel och full av inlåsningseffekter.<br />
Vi måste skapa ökad rörlighet och mer<br />
välfungerande flyttkedjor. Här kan politikerna bidra<br />
med regel och sk<strong>att</strong>eändringar som främjar ökad<br />
vilja <strong>att</strong> anpassa sitt boende till sina faktiska behov.<br />
De instrumenten be<strong>här</strong>skar regering och riksdag.<br />
Bostadsbyggandets omf<strong>att</strong>ning kan de däremot nästan<br />
inte alls påverka.<br />
Om <strong>att</strong> bygga mer – i samarbete<br />
SC: Marknaden har inte klarat av <strong>att</strong> matcha efterfrågan<br />
på bostäder. Att bygga hus är inte som <strong>att</strong> producera<br />
kläder eller bilar, <strong>för</strong> <strong>att</strong> bygga krävs både mark<br />
och plan. Här måste marknaden samarbeta med samhället<br />
<strong>för</strong> <strong>att</strong> det ska bli bostäder. Jag tror <strong>att</strong> politikerna<br />
i en del storstäder tagits på sängen av hur stort<br />
trycket blivit på storstaden.<br />
Ser vi på Stockholm har ju fokus under lång tid<br />
varit <strong>att</strong> ombilda hyresrätter till bostadsrätter, inte<br />
hur staden ska kunna hantera de <strong>för</strong>väntningar en<br />
snabbt växande befolkning har på en fungerande<br />
bostadsmarknad. Nu har man insett <strong>att</strong> man måste<br />
kraftsamla <strong>för</strong> <strong>att</strong> möta inflyttningstrycket och <strong>för</strong> <strong>att</strong><br />
de människor som dras till och får jobb i storstaden<br />
också måste ha någonstans <strong>att</strong> bo. Det är i grunden<br />
bra <strong>att</strong> tillväxtperspektivet styr den politiska agendan,<br />
inte käbblet om olika upplåtelseformer.<br />
ll: Samtidigt är ju en stor del av problematiken <strong>att</strong><br />
behovet av <strong>att</strong> bygga är störst där det redan mycket<br />
är byggt. Att bygga ihop stadens olika delar och bygga<br />
tätare har idag komplexa <strong>för</strong>utsättningar och bety<br />
30 / hemuppgiften /2011<br />
der <strong>att</strong> allt tar mycket längre tid. Bostadsbyggande<br />
i befintlig stadsmiljö ställer byggarna in<strong>för</strong> andra<br />
utmaningar än de som uppstår när de bygger på jungfrulig<br />
mark och öppna, fria ytor. De måste vara flexibla<br />
och visa <strong>att</strong> de både vill och klarar <strong>att</strong> också bygga<br />
enskilda projekt, inte bara hela områden.<br />
Det finns ju större utbyggnadsområden också men<br />
numera vill gärna kommu<strong>ner</strong>na ha variation och helst<br />
flera byggherrar i ett område.<br />
SC: Att kommu<strong>ner</strong>na vill ha mer variation och ökad<br />
konkurrens är bra. Då är det viktigt <strong>att</strong> öppna marknaden<br />
<strong>för</strong> fler mindre aktörer. Ett problem är <strong>att</strong><br />
mind re byggare kan få svårt med finansieringen när<br />
tiden dras ut i pla<strong>ner</strong>ingsprocessen. Det paradoxala<br />
är <strong>att</strong> det är de största byggarna som främst beklagar<br />
sig över långsam pla<strong>ner</strong>ingsprocess. Långsamma<br />
och komplexa processer gynnar trots allt den som har<br />
en stark finansiell situation. Konkurrensen blir helt<br />
enkelt mindre på marknaden när mindre aktörer inte<br />
orkar vara med. Så risken är ändå stor <strong>att</strong> konkurrensen<br />
kommer <strong>att</strong> fortsätta <strong>att</strong> vara ganska begränsad<br />
och <strong>att</strong> de största byggarna kommer <strong>att</strong> fortsätta <strong>att</strong><br />
domi<strong>ner</strong>a, med sina standardiserade processer som<br />
utgår från ett volymtänkande som inte alltid fungerar<br />
så bra i komplexa stadsbyggnadssammanhang.<br />
Om <strong>att</strong> bygga mer olikt<br />
ll: Ett argument som ibland kommer fram <strong>för</strong> <strong>att</strong><br />
bygga stora lägenheter är <strong>att</strong> de skulle ge längre flyttkedjor<br />
och därmed hjälpa fler hushåll. Även om det<br />
stämmer är det en lite <strong>för</strong> enkel matematik. Bostadshusets<br />
volym och antalet kvadratmetrar är oftast<br />
Foto: Ina Flygare<br />
Lotta Lehmann och Staffan<br />
Carenholm jobbar ihop på<br />
Sveriges Arkitekter men är inte<br />
ense om allt.<br />
”The home should be the<br />
treasure chest of living”<br />
Le Corbusier.<br />
Ett citat som finns i Sveriges<br />
Arkitekters Arkitektur och politik.<br />
En skrift med olika <strong>för</strong>slag till<br />
regering och riksdag. Går <strong>att</strong><br />
beställa på www.arkitekt.se.
givet i detaljplanen. Så valet står inte mellan <strong>att</strong> bygga<br />
en fyra eller en etta. Valet står mellan <strong>att</strong> bygga en fyra<br />
eller fyra ettor.<br />
SC: Jag skulle faktiskt kunna tänka mig <strong>att</strong> via lag,<br />
plan eller avtal garantera ett visst antal mindre lägenheter<br />
i många bostadsprojekt.<br />
ll: Sen kunde man ju också hoppas på <strong>att</strong> vi kunde<br />
ha en utveckling där stora lägenheter utformas så <strong>att</strong><br />
de passar mammapappabarn lika bra som andra<br />
konstellatio<strong>ner</strong>. Med lite mer ge<strong>ner</strong>ella rum och utan<br />
genomgångsrum går det lättare <strong>att</strong> dela lägenhet.<br />
Om <strong>att</strong> få bostadsmarknaden <strong>att</strong> fungera<br />
SC: Oavsett hur mycket och vad man bygger kommer<br />
det <strong>att</strong> ta lång tid <strong>att</strong> innan vi har tillräckligt med<br />
bostäder <strong>för</strong> de unga i tillväxtkommu<strong>ner</strong>na. Vi måste<br />
också ha åtgärder <strong>för</strong> <strong>att</strong> nyttja det befintliga beståndet<br />
bättre.<br />
ll: Tjaa… Jag är skeptisk. Regeringen startade med<br />
<strong>att</strong> höja schablonavdraget <strong>för</strong> privat uthyrning.<br />
Och sen gick bostadsministern ut i tidningarna och<br />
menade <strong>att</strong> halva villan skulle gå <strong>att</strong> hyra ut sk<strong>att</strong>efritt.<br />
Hans argumentation gick ut på <strong>att</strong> detta skulle ge<br />
fler bostäder till unga. Men jag undrar om de tomma<br />
vindarna finns på de orter där bostadsbristen <strong>för</strong> unga<br />
är värst. Där bostadsbristen finns, finns också en stor<br />
efterfrågan och höga priser. Det blir pengar över på<br />
<strong>att</strong> sälja en stor bostad <strong>för</strong> <strong>att</strong> köpa en lite mindre. Och<br />
dagens 50–60plussare i storstäderna är ett rörligt<br />
gäng. De flyttar till något mer bekvämt när barnen flugit<br />
ut eller till fritidshuset eller nåt.<br />
SC: Men Handelskammaren i Stockholm tror <strong>att</strong> det<br />
går <strong>att</strong> få fram ganska många fler andrahandsboenden<br />
genom <strong>att</strong> lätta på regelverk och byråkrati. De menar<br />
också <strong>att</strong> det skulle vara ”hela bostäder” och inte bara<br />
små rum.<br />
ll: Njaa, det kan ju vara <strong>att</strong> någon i hushållet flyttat<br />
som gjort huset eller lägenheten lite stor. Är det tillfälligt<br />
kanske man väljer <strong>att</strong> hyra ut, åtminstone om<br />
man kän<strong>ner</strong> någon som behöver boende. Men har<br />
man plats över i någon av bostadsbristkommu<strong>ner</strong>na<br />
sparar man mest på <strong>att</strong> byta <strong>ner</strong> sig i storlek.<br />
SC: Med den tid det tar <strong>att</strong> bygga if<strong>att</strong> bostadsbristen,<br />
måste vi göra allt <strong>för</strong> <strong>att</strong> utnyttja de bostäder vi har på<br />
bästa sätt. Där<strong>för</strong> är ”smörjmedel” <strong>för</strong> bostadsmarknaden<br />
viktigt. Det är bra om rörligheten ökar. Och jag<br />
vill inte tillbaka till den situation vi hade i början på<br />
90talet då folk <strong>för</strong>lorade pengar på <strong>att</strong> flytta även om<br />
det var till en mindre bostad. Sådana inlåsningseffekter<br />
hjälper inte någon.<br />
VÄLKOMMEN<br />
TILL FRAMTIDEN.<br />
KÄNN DIG SOM<br />
HEMMA.<br />
Genom <strong>att</strong> medverka i Hemuppgiften får vi ytterligare inblick i hur<br />
ungas önskeboende ser ut. Efter drygt 60 år vet vi nämligen <strong>att</strong><br />
det krävs en rejäl dos lyhördhet <strong>för</strong> <strong>att</strong> bygga framtidens boenden.<br />
En konstant dialog med våra kunder har bland annat resulterat i<br />
<strong>att</strong> vi bara bygger ljusa, luftiga och funktionella<br />
bostäder med genomtänkta planlösningar och<br />
praktiska detaljer, i <strong>att</strong>raktiva lägen. Så miljövänligt<br />
det bara är möjligt dessutom. Smarta kvadrat<br />
helt enkelt. Moderna kvadrat om man så vill.<br />
Så <strong>för</strong> oss är Hemuppgiften ett sätt <strong>att</strong> få ännu<br />
bättre koll på framtidens trivsel.<br />
LÄS GÄRNA MER på jM.SE
Det blir aldrig<br />
som man tänkt sig<br />
eller Hur mäter man egentligen bostadsefterfrågan?<br />
Det finns en massiv kritik mot traditionellt kärnfamiljstänkande i pla<strong>ner</strong>ingen av<br />
flerfamiljshus. Inte minst bland unga. Vi söker svaren på hur bostadsutvecklarna<br />
gör när de bygger bostäder.<br />
När JM i början av 2000talet utvecklade Silverdal i Sollentuna<br />
fick bygg<strong>för</strong>etaget en syn<strong>ner</strong>ligen homogen kundgrupp.<br />
Till ett kvarter med småhus flyttade i princip<br />
enbart unga, välbeställda barnfamiljer från några få kvarter i Vasastan!<br />
Det var 2006 och högkonjunktur och barnfamiljerna betalade<br />
gärna extra <strong>för</strong> ett radhus utan tomt <strong>att</strong> sköta men med tillgång till<br />
parker och naturområden och nära in<strong>ner</strong>stan.<br />
– Det är svårt <strong>att</strong> göra bostadsmätningar i ett helt nytt område men<br />
vi gjorde en enkel undersökning som pekade på <strong>att</strong> vi skulle fortsätta<br />
bygga även flerbostadshus <strong>för</strong> samma kundgrupp. Så arkitekten<br />
HMXW projekterade stora rymliga lägenheter i nästa etapp,<br />
berättar Anders Lif, JM:s projektledare <strong>för</strong> Silverdal.<br />
Men vid säljstarten 2007 av <strong>för</strong>sta flerbostadshusetappen började<br />
finansmarknaden gunga och <strong>för</strong>säljningen gick så där. JM fick<br />
tänka om. Man gjorde en <strong>för</strong>djupad marknadsundersökning <strong>för</strong><br />
<strong>att</strong> få en tydligare bild av målgruppen. Kom fram till <strong>att</strong> de som vill<br />
flytta till en lägenhet i Silverdal är unga par från närliggande områden<br />
samt singlar och medelålders par. De som söker funktion snarare<br />
än yta.<br />
– Vi utgick i högre grad från månadskostnaden och krympte<br />
ytorna. Nu bygger vi 99 lägenheter i bostadsrätts<strong>för</strong>eningen Silverdalsbacken<br />
på i princip samma yta där vi tidigare hade ritat 76<br />
lägenheter, säger Anders Lif.<br />
Idag är alla lägenheter utom en sålda. Populärast är tvåor till<br />
fyror. Ettorna går också, till <strong>för</strong>stagångsköpare i 20årsåldern från<br />
Sollentuna.<br />
Det kan tyckas <strong>att</strong> bostadsbolagen jobbar reaktivt med marknadsundersökningar<br />
när de mäter vilka som flyttat in i det som just<br />
byggts i närområdet. I fallet Silverdalsbacken visade det sig heller<br />
32 / hemuppgiften /2011<br />
inte vara en särskilt bra metod. I den nya undersökningen bad man<br />
de intervjuade <strong>att</strong> se framåt när man frågade hur de ville bo inom<br />
fem år och vad de var villiga <strong>att</strong> betala <strong>för</strong> det. Och, betonar, Anders<br />
Lif, <strong>att</strong> köpa bostad på ritningsstadiet är i sig framåtblickande:<br />
Det krävs stabilitet i livssituationen <strong>för</strong> <strong>att</strong> besluta sig <strong>för</strong> <strong>att</strong> flytta<br />
någonstans om ett par år.<br />
– Om man bara frågar vad folk vill ha är det svårt <strong>att</strong> få vettiga<br />
svar. Man måste ha med betalningsvilja när man intervjuar. Det<br />
gäller speciellt ”den curlade ge<strong>ner</strong>ationen”, säger Maria Pleiborn,<br />
demograf och seniorkonsult på WSP som studerat effekterna av<br />
90talets ungdomspuckel.<br />
När hon gör bostadsmätningar på uppdrag åt kommu<strong>ner</strong>, fastighetsbolag<br />
eller intresseorganisatio<strong>ner</strong>, börjar hon med en demografisk<br />
kartläggning hur befolkningen i området ser ut och <strong>för</strong>ändras.<br />
Hon undersöker också vad som händer i närområdet, om något<br />
byggs eller <strong>för</strong>svin<strong>ner</strong>, tidigare genom<strong>för</strong>da projekt, vad som händer<br />
med handel och kommunikatio<strong>ner</strong>.<br />
Ge<strong>ner</strong>ellt sett är svenskarna villiga <strong>att</strong> betala <strong>för</strong> läget och utsikt.<br />
Lägenheter som ligger nära kommunikatio<strong>ner</strong> och rekreation och<br />
som har balkong, med vackra vyer och fri sikt är dyrare. Men de<br />
ungas önskemål är ett undantag.<br />
– Balkong är lätt <strong>att</strong> pruta bort och man kan bygga små ytor, <strong>för</strong><br />
de är nästan aldrig hemma. Det viktigaste <strong>för</strong> unga är <strong>att</strong> bostaden<br />
är billig och <strong>att</strong> den är nära det viktigaste – till skolan, fritidsintresset<br />
eller andra ungdomar. Och tillgänglighet till staden är jätteviktig<br />
eftersom många av dem inte har bil. Det är svårt <strong>att</strong> <strong>att</strong>rahera<br />
unga till ytter<strong>för</strong>orter, säger Maria Pleiborn och exemplifierar med<br />
Vallentunas satsning på <strong>att</strong> bli centrum <strong>för</strong> KTHstudenterna<br />
vilket inte går särskilt bra.<br />
>>>
Illustration: JM Illustration: JM<br />
Yngre och äldre Sollentunabor,<br />
de som jobbar i Kista samt de<br />
som bor i Kista och vill göra bostadskarriär<br />
kommer <strong>att</strong> flytta till<br />
Silverdalsbackens brf. En blandad<br />
grupp, helt i linje med vad<br />
de flesta som pla<strong>ner</strong>ar bostäder<br />
vill ha.<br />
Interiör från Silverdalsbacken.<br />
Öppen planlösning är eftertraktat<br />
i bostadsundersökningar<br />
men inte funktionellt <strong>för</strong> alla<br />
boendekonstellatio<strong>ner</strong>.<br />
hemuppgiften / 2011 / 33
Hon understryker vilket allvarligt samhällsproblem bostadsbristen<br />
<strong>för</strong> unga är. Kan de inte flytta till de urbana miljöer där de<br />
utvecklas genom utbildning och/eller arbetslivserfarenhet blir<br />
resultatet allt<strong>för</strong> lätt <strong>att</strong> de sticker utomlands eller stannar på orter<br />
där de har svårt <strong>att</strong> få jobb eller utbilda sig. Att inte ta tillvara framtidens<br />
kompetenta arbetskraft kommer <strong>att</strong> straffa sig.<br />
Men även om en beställare kommit över en markplätt hyfsat centralt<br />
men ändå billigt är det svårt <strong>att</strong> bygga ungdomsbostäder där,<br />
är Maria Pleiborns erfarenhet. Orsakerna? Konkurrensen är <strong>för</strong><br />
dålig – de börsnoterade byggjättarna har höga avkastningskrav och<br />
uppstickare har svårt <strong>att</strong> ta sig in. Regelsystemet gör det svårt <strong>att</strong><br />
bygga billigt och centralt. Och bankernas nya insats och amorteringskrav<br />
stänger ute <strong>för</strong>stagångsköparna.<br />
– Stimulera rörligheten och bygg mer är det viktigaste <strong>för</strong> <strong>att</strong> få<br />
fler små, billiga lägenheter. Flyttkedjor hjälper till viss del, bygger<br />
man stort flyttar folk från mindre lägenheter, men man måste<br />
bygga litet och billigt också. I snitt bor vi två perso<strong>ner</strong> per bostad –<br />
det är inte synd om oss svenskar, men vi flyttar <strong>för</strong> lite, säger Maria<br />
Pleiborn.<br />
Hon berättar <strong>att</strong> hon märker en trend i fastighetsbranschen: Att<br />
inte längre tro på bostadsmätningar, <strong>att</strong> det inte går <strong>att</strong> <strong>för</strong>utse vilka<br />
som flyttar var. Men snarare än <strong>att</strong> oroa sig <strong>för</strong> <strong>att</strong> kundunderlaget<br />
sviktar ser hon möjligheter:<br />
– I så fall är ju det bra. Då kan man börja bygga bostäder som passar<br />
alla. Som inte är så målgruppsanpassade så <strong>att</strong> bara en homogen<br />
grupp flyttar in.<br />
34 / hemuppgiften /2011<br />
Elisabet Näslund<br />
Illustration: JM<br />
Arkitekt <strong>för</strong> Silverdalsbacken är HMXW arkitekter med ansvarig<br />
arkitekt Per Héderus och handläggande arkitekt Gunilla Hamelius.<br />
<strong>att</strong> bygga hus är <strong>att</strong> bygga<br />
samhällen. där ska vi bo.<br />
där ska vi leva. Ung som<br />
gammal och alla däremellan.<br />
Bostäder ska byggas där vi vill<br />
bo. Som vi vill bo i. Som vi har<br />
råd <strong>att</strong> bo i. Som vi mår bra i.<br />
det är fullt möjligt. Bara<br />
viljan finns.
ostaden i<br />
STaDsutveckling<br />
Foto: Michael Coreback<br />
Bygga fler bostäder är nödvändigt men räcker inte. För <strong>att</strong><br />
få goda bostäder måste man bygga stad också. Hur gör<br />
man det i gamla industriområden, där buller och bevarandefrågor<br />
är två av flera problem <strong>att</strong> övervinna? Södra Munksjön<br />
i Jönköping och Prippstomten i Stockholm ger två svar<br />
på frågan. Text: Elisabet Näslund.<br />
hemuppgiften / 2011 / 35
JÖNKÖPING/MUNKSJÖN:<br />
36 / hemuppgiften /2011<br />
Finansminister Anders Borg har lagt alla utredningar<br />
om höghastighetståg på is. Men i Jönköping<br />
deppar man inte <strong>för</strong> det.<br />
– Stadsutvecklingen beror på befolkningsökningen<br />
och Ålborgsåtagandena. Om höghastighetsbanans<br />
järnvägsstation kommer och läggs centralt <strong>här</strong> i Jönköping<br />
blir det ytterligare en motor <strong>för</strong> utvecklingen,<br />
men det är inte avgörande, säger Josephine Nellerup.<br />
Hon är samhällsbyggnadsstrateg i Jönköpings<br />
kommun, den spindel i nätet som ska få ett 15tal fastighetsägare,<br />
kommuntjänstemän, myndigheter och<br />
medborgare <strong>att</strong> vandra i samma takt. Mot <strong>för</strong>verkligandet<br />
av den vision av stadskärnans utvidgning som<br />
sker runt södra Munksjön.<br />
I sitt jobb <strong>att</strong> initiera, koordi<strong>ner</strong>a och driva genom<strong>för</strong>andet<br />
av stadsbyggnadsvisionens alla delprojekt<br />
har Josephine Nellerup flera <strong>för</strong>delar på sin sida: sin<br />
egen entusiasm, en tydlig politisk vilja och en upptrampad<br />
stig vad gäller <strong>att</strong> realisera stadsbyggnadsvisio<strong>ner</strong>.<br />
Jönköpings kommun vann Sveriges Arkitek<br />
ters Planpris 2000 <strong>för</strong> sin Stadsbyggnadsvision 1.0<br />
och blev nomi<strong>ner</strong>ade till Planpriset 2010. Den utvecklade<br />
den traditionella citykärnan, mötte och betvingade<br />
konkurrensen från externhandelsområdet A6.<br />
– Visionsarbetet har pågått i tio år och vi har vinnlagt<br />
oss om <strong>att</strong> skapa stor samhörighet kring det – visa<br />
en målbild och <strong>för</strong>a en dialog där många kan delta,<br />
säger kommunalrådet AnnMari Nilsson, (C), och<br />
exemplifierar med samråd, bemannade utställningar,<br />
deltagande på marknadsdagar och andra evenemang<br />
som drar folk.<br />
Känslan <strong>för</strong> samhörighet finns kvar i <strong>för</strong>verkligandet<br />
av Stadsbyggnadsvision 2.0. Ett stort projekt inom<br />
denna berör södra Munksjön. Ett område som Ann<br />
Mari Nilsson beskriver som ”en väldigt stor utmaning”.<br />
Här finns kulturhistoriskt värdefulla industribyggnader<br />
där verksamhet fortfarande pågår, bland<br />
annat pappersbruk. Mark full med miljögifter från<br />
industrin som måste sa<strong>ner</strong>as. Munksjön, också den i<br />
behov av sa<strong>ner</strong>ing. Och en räcka fastighetsägare som<br />
Foto: Michael Coreback
Illustration: Jönköping kommun<br />
ska lockas <strong>att</strong> göra mer än exploatera sin egen mark:<br />
De ska också vara med <strong>att</strong> bygga de nya stadsdelarnas<br />
gemensamma torg, parker och gaturum.<br />
– Exploateringssamverkan är A och O om man ska<br />
bygga stad. I Stadsbyggnadsvisionen har vi bildat en<br />
intressegrupp med de privata fastighetsägarna där vi<br />
bland annat gör gemensamma studieresor och parallella<br />
idéutredningar. De är djupt involverade i stadsutvecklingen<br />
och jag tror det beror på <strong>att</strong> vi i Jönköping<br />
tränat länge på det <strong>här</strong>, säger Josephine Nellerup.<br />
Samtidigt påpekar hon <strong>att</strong> det snart blir skarpt läge<br />
när projektet kommer in i sin genom<strong>för</strong>andefas:<br />
– Vem ska till exempel anlägga parken? Vi måste<br />
få fastighetsägarna <strong>att</strong> <strong>för</strong>stå <strong>att</strong> det är en gemensam<br />
kostnad <strong>för</strong> alla där<strong>för</strong> <strong>att</strong> alla vin<strong>ner</strong> på <strong>att</strong> den finns,<br />
de också eftersom deras fastigheter blir värdefullare.<br />
Vår struktur måste se annorlunda ut än fastighetsgränserna.<br />
Hur går det då? Jo, på mötena säger exploatörerna<br />
<strong>att</strong> ”det är klart <strong>att</strong> vi ska bygga stad” – och så vrider<br />
de på sig, berättar Josephine Nellerup.<br />
– Hittills går det bra. Det <strong>här</strong> är inget som är lätt,<br />
inget som går på räls, men vi jobbar efter mål som<br />
kommunfullmäktige tagit. Och det som avgör är <strong>att</strong><br />
politiken står fast.<br />
Även marksa<strong>ner</strong>ingen sker i nära samverkan mellan<br />
fastighetsägare och kommunen utifrån samma<br />
princip <strong>att</strong> alla är vinnare om man samarbetar om<br />
den bästa lösningen. I takt med <strong>att</strong> de mest störande<br />
industrierna <strong>för</strong>mås flytta eller anpassas ska bostäder,<br />
arbetsplatser, skolor, kulturverksamheter och handel<br />
hitta vägen in i området. Då kan man också bygga<br />
bostäder på fabriksområdet. I den hårdgjorda industrimarken<br />
ska det spira i nya parker och längs trädplanterade<br />
gator. Och befintliga grönytor, inklusive<br />
strandpromenaden längs Munksjön, ska rustas upp.<br />
Pla<strong>ner</strong>na är stora. Vad som gör <strong>att</strong> de inte riskerar<br />
<strong>att</strong> falla pl<strong>att</strong> till marken är den investeringsplan som<br />
är kopplad till Stadsbyggnadsvision 2.0. Varje delprojekt<br />
och varje del i stadsutvecklingen ligger i stadsbyggnadsvisionens<br />
investeringsbudget. Jönköpings<br />
kommun kräver alltså samma sak av sig själv som av<br />
fastighetsägarna. Från tanke till handling är uttrycket<br />
som både kommunalrådet använder och som återkommer<br />
i <strong>för</strong>slaget till ramprogram.<br />
– Vi tar inte fram något <strong>för</strong>slag i stadsbyggnadsvisionen<br />
som inte är finansierat i budgeten. Jag gör inte<br />
utredningar som sedan står och dammar i en bokhylla.<br />
Det vi <strong>för</strong>eslår ska det också finnas pengar till<br />
<strong>att</strong> genom<strong>för</strong>a, säger Josephine Nellerup. >>><br />
Jönköping fortsätter utvidga<br />
stadskärnan, in på gammal industrimark.<br />
I visionsbilden ovan ser<br />
man kommunens pla<strong>ner</strong> <strong>för</strong> det<br />
fullt utbyggda området år 2030.<br />
hemuppgiften / 2011 / 37
Foto: Michael Coreback<br />
MUNKSJÖ FABRIKSOMRåDE<br />
Var? Industriområdet i södra Munksjön, som ska<br />
utvecklas till stadsdelar, 307 hektar stort, i Jönköping.<br />
Vad? Ett område med äldre och nyare industribyggnader.<br />
Många verksamheter pågår fortfarande. Privata<br />
fastighetsägare äger cirka 60 procent av marken.<br />
mål? En välmående stad med en god livsmiljö <strong>för</strong> alla.<br />
Struktur som underlättar <strong>för</strong> kollektivtrafik och cykel,<br />
hållbara lösningar <strong>för</strong> dagv<strong>att</strong>en med mera, byggnader<br />
av hög kvalitet. Här ska 12 000 boende, 11 000<br />
arbetsplatser, handel samt offentlig service som skolor<br />
och kultur inrymmas.<br />
Status? En <strong>för</strong>djupad översiktsplan <strong>för</strong> Södra Munksjön.<br />
Samråd sker under tiden 18 april–20 juni och<br />
slutligt antagande troligen under 2012. Byggstart <strong>för</strong><br />
de <strong>för</strong>sta etapperna pla<strong>ner</strong>as ske 2014.<br />
åLBORGSåTAGANDENA<br />
Europeiska städer och kommu<strong>ner</strong> samverkar i Europeiska<br />
städers kampanj <strong>för</strong> en hållbar stadsutveckling.<br />
I den har de formulerat en vision om välmående, kreativa<br />
och hållbara städer <strong>för</strong> alla. För <strong>att</strong> nå visionen<br />
har tio åtaganden definierats. Jönköpings kommun<br />
undertecknade ålborgsåtagandena 2007. De ingår i<br />
kommunens målstyrningsarbete; den forts<strong>att</strong>a utvecklingen<br />
av staden ska ske i enlighet med dessa mål.<br />
38 / hemuppgiften /2011
hemuppgiften / 2011 / 39
STOCKHOLM/ULVSUNDA:<br />
40 / hemuppgiften /2011<br />
En solig söndag i mars är det en stadig kö av<br />
bilar som ska in på parkeringen till City<br />
Gross, Bauhaus och Överskottsbolaget. När<br />
Pripps flyttade bryggeriverksamheten från sin mastodontanläggning<br />
i Ulvsunda flyttade lågprishandeln in.<br />
I den <strong>för</strong>e detta tapphallen köper folk högrev och fänkål,<br />
i den gamla lagerdelen spik och fogsvansar.<br />
I framtiden ska det fortfarande gå <strong>att</strong> handla i<br />
Prippsområdet, men man ska kunna göra mer än så.<br />
Stockholms stads fastighetsbolag S:t Erik Markutveckling<br />
köpte det 166 000 kvadratmeter stora området<br />
2005 <strong>för</strong> <strong>att</strong> successivt bygga ut det till en stadsdel<br />
med bostäder, arbetsplatser och handel samt parker,<br />
torg och garage.<br />
Gamla Pripps ligger i Ulvsunda som idag är ett brötigt<br />
område med industrier och volymhandel, avsku<br />
ret av v<strong>att</strong>enleder, Bromma flygplats och trafikleder<br />
i skärningspunkten Stockholm–Solna–Sundbyberg.<br />
Kommungränserna ger barriäreffekter och det är<br />
svårt <strong>att</strong> pla<strong>ner</strong>a. Samtidigt är det tryck på utbyggnad<br />
eftersom alla tre kommu<strong>ner</strong>na expanderar kraftigt.<br />
Lägg så till <strong>att</strong> tvärbanan får en hållplats i kanten av<br />
området 2013 när den byggs ut mot Solna/Kista och<br />
det är lätt <strong>att</strong> se potentialen.<br />
Något som görs i Stockholms översiktsplan från<br />
2010, där Ulvsunda industriområde pekas ut som viktigt<br />
utbyggnadsområde.<br />
Prippsområdet har sin beskärda del av utbyggnadsproblematik:<br />
Buller och höjdrestriktio<strong>ner</strong> från flygplatsen,<br />
riskavstånd från Norrbyvägen som är transportled<br />
<strong>för</strong> farligt gods samt översvämningsrisk från<br />
Bällstaån. Dessutom blåklassade Stadsmuseet hela<br />
Foto: Elisabet Näslund
Illustration: White Arkitekter<br />
fastigheten (kv Gjutmästaren 6) 2009. Något oväntat<br />
<strong>för</strong> fastighetsägaren eftersom endast ett fåtal byggnader<br />
kvalar in i denna höga bevarandeklass.<br />
För <strong>att</strong> pröva olika utvecklingsscenarier har arkitektkontoret<br />
White på fastighetsägarens uppdrag<br />
tagit fram en fastighetsutvecklingsplan. Det är ett<br />
pla<strong>ner</strong>ingsverktyg som kommer från landstingsvärlden<br />
och lämpar sig <strong>för</strong> exempelvis offentliga <strong>för</strong>valtare<br />
med stora fastighetsbestånd. Syftet är <strong>att</strong> uppnå<br />
en stabil och långsiktig fastighetsstruktur med beredskap<br />
<strong>för</strong> både utveckling och <strong>för</strong>valtning.<br />
Fastighetsutvecklingsplanen har också tydligt formulerade<br />
projektmål. De viktigaste <strong>för</strong> Prippstomten<br />
är <strong>att</strong> främja en levande stadsmiljö samt <strong>att</strong> planen<br />
präglas av ekonomisk nytta, både <strong>för</strong> fastighetsägaren<br />
och <strong>för</strong> staden på lång sikt, och <strong>att</strong> den beaktar fastighetens<br />
bebyggelseantikvariska värden. Den är ett<br />
verktyg både <strong>för</strong> långsiktig, successiv utveckling av en<br />
ny stadsdel samtidigt som den är vägledande <strong>för</strong> dagliga<br />
<strong>för</strong>valtnings och hyresgästfrågor.<br />
– Vi och Exploateringskontoret lät göra fastighetsutvecklingsplanen<br />
som ett sätt <strong>att</strong> komma framåt och<br />
få igång en dialog med stadsbyggnadskontoret, och<br />
även med hyresgästerna, säger Marie Wallhammar,<br />
vd på S:t Erik Markutveckling. Det är ett bra sätt <strong>att</strong><br />
visa tre väldigt olika alternativ i ett tidigt skede där<br />
man kan fånga in och visa upp alla intressen, intressekonflikter<br />
och mål <strong>för</strong> området. Men planen är bara<br />
en idé från fastighetsägaren. Till sist är det stadsbyggnadsnämnden<br />
som f<strong>att</strong>ar beslut.<br />
Charlotte Ruben på White Arkitekter tog i fastighetsutvecklingsplanen<br />
fram tre scenarier <strong>för</strong> hur<br />
Prippstomten kan omvandlas: Bevara, Bygga nytt och<br />
Remix. White <strong>för</strong>ordar alternativet Remix. Det innebär<br />
<strong>att</strong> de mest värdefulla husen bevaras och nya<br />
Illustration: White Arkitekter<br />
Prippsområdets monumentala<br />
volymer tål och kräver en storskalig<br />
exploatering. Där<strong>för</strong> får<br />
man plats med 2 000 bostäder<br />
enligt Whites visionsskisser.<br />
hemuppgiften / 2011 / 41
Kanske inget man tänker på<br />
när man letar kaffebröd, men<br />
Stadsmuseet i Stockholm anser<br />
<strong>att</strong> byggnaderna på Prippstomten<br />
har högt bevarandevärde. De<br />
ser området som ett industrimonument,<br />
unikt <strong>för</strong> sin tid med<br />
arkitekturhistoriska värden och<br />
dramatiskt läge vid v<strong>att</strong>net.<br />
42 / hemuppgiften /2011<br />
byggs. Till exempel <strong>för</strong>eslår man <strong>att</strong> den domi<strong>ner</strong>ande<br />
lagerhallen, idag Bauhaus, ersätts av ett torg omgärdat<br />
av 2 000 bostäder och hus <strong>för</strong> blandade verksamheter,<br />
nya parker och gator.<br />
– Eftersom Ulvsunda pekas ut i översiktsplanen<br />
som ett av de stora utbyggnadsområdena, som ska ha<br />
in<strong>ner</strong>stadskvaliteter med hög täthet, kan inte hela<br />
den stora kolossen vara kvar. Och eftersom vi tror<br />
på successiv utveckling av området innebär det per<br />
definition <strong>att</strong> man sparar vissa delar, säger Charlotte<br />
Ruben.<br />
Hon betonar <strong>att</strong> delar av bebyggelsen har stora kva<br />
liteter och bör sparas. Omvandlingen får inte radera<br />
ut Ulvsundas historia såsom till stor del skett i exempelvis<br />
stadsdelarna Hammarby sjöstad och Liljeholmen:<br />
– Vi ska bevara så pass mycket <strong>att</strong> historien finns<br />
kvar som ett ”foot print”.<br />
Sparar man allt enligt Bevaraalternativet omöjliggör<br />
man istället intentionen <strong>att</strong> bygga stad. Då får<br />
Stockholms stad istället <strong>för</strong> levande stadsmiljö en<br />
bostadsenklav med 500 bostäder.<br />
River man som i Bygga nytt hela fastigheten får<br />
man in 2 200 bostäder, alltså endast 200 fler än i<br />
Foto: Elisabet Näslund
Remixalternativet. Tricket med Remix är nämligen<br />
<strong>att</strong> de kvarvarande höga och stora byggnaderna, Högdelen,<br />
Tapphallen, Silon och Brygghuset, inte bara tål<br />
utan kräver stora byggnadsvolymer och hög exploatering.<br />
Ner mot v<strong>att</strong>net <strong>för</strong>eslår White bostadshus med<br />
10 till 15 våningar, kring det kommande Pelartorget<br />
stadskvarter med sju våningar och vid den nya stationsparken<br />
fyra till våningar. Delar av Brygghuset<br />
och Högdelen konverteras till bostäder.<br />
Restriktio<strong>ner</strong>na <strong>för</strong> transport av farligt gods räknar<br />
Charlotte Ruben med <strong>att</strong> klara genom <strong>att</strong> placera<br />
bostäderna inne i kvarteret och <strong>ner</strong>e vid v<strong>att</strong>net. Stockholms<br />
stad har tagit fram bullerkurvor som projektet<br />
klarar trots närheten till Bromma flygplats. Inflygningarna<br />
sätter gränser <strong>för</strong> hur höga husen kan vara men<br />
de v<strong>att</strong>ennära bostädernas 15 våningar klarar sig.<br />
Parallellt med programarbetet som stadsbyggnadskontoret<br />
jobbar med pågår flera undersökningar.<br />
Stadsmuseet gör en bebyggelseantikvarisk utredning.<br />
S:t Erik Markutveckling undersöker om det går <strong>att</strong><br />
konvertera silos, brygghus och mälteri till bostäder<br />
trots blåklassningen. Marie Wallhammar säger <strong>att</strong><br />
med undantag <strong>för</strong> blåklassningen är Prippstomten ett<br />
ganska ordinärt projekt i stadsutvecklingssammanhang:<br />
– Så gott som alla stora projekt i Stockholm byggs i<br />
områden med komplikatio<strong>ner</strong> som man får lösa. Det<br />
<strong>här</strong> är nog normalt.<br />
Vi bygger nya bostäder<br />
<strong>för</strong> Verkliga liV.<br />
HeM soM HÅller <strong>för</strong><br />
nya MatVanor.<br />
PRIPPSTOMTEN<br />
Var? Del i Ulvsunda industriområde, idag detaljplanelagt som<br />
industriområde.<br />
Vad? Fastigheten är 166 000 kvadratmeter stor. Byggnaderna, produktion,<br />
anläggning och huvudkontor, upp<strong>för</strong>des i slutet av<br />
60-talet och ritades av Anders Berg Arkitektkontor. Prippstomten<br />
köptes 2004 av Carlsberg av det kommunala fastighetsbolaget<br />
S:t Erik Markutveckling.<br />
mål? Den kommunala fastighetsägaren S:t Erik Markutveckling<br />
pla<strong>ner</strong>ar <strong>för</strong> en blandad, levande stadsdel med omkring<br />
2 000 bostäder, handel, verksamheter och arbetsplatser<br />
i området. Dessutom ska man anlägga parker, torg och<br />
p-platser. Start- och slutdatum finns ännu inte.<br />
Status? Programarbetet <strong>för</strong> Ulvsunda industriområde blir klart<br />
under 2011. Prippstomten utvecklas <strong>för</strong>modligen i etapp 2.<br />
BLåKLASSNING<br />
Stockholms stadsmuseum tog på 80-talet fram en karta som visade<br />
byggnaders klassificeringar i färgerna blått, grönt och gult. Ett blåklassat<br />
hus har enligt Stadsmuseet ett syn<strong>ner</strong>ligen stort kulturhistoriskt<br />
värde. Det har dock inget formellt skydd i likhet med byggnadsminnen.<br />
Däremot har Stockholms kommunfullmäktige beslutat <strong>att</strong> klassningen<br />
ska vara underlag <strong>för</strong> detaljpla<strong>ner</strong> och bygglov.<br />
Vi på Peab skapar hem som håller. Bakom orden finns<br />
både personligt engagemang och kunskap. Vi bygger<br />
nära dig. Där du vill bo. Till fasta priser. Ditt hem blir inte<br />
bara tekniskt och funktionellt hållbart över tiden, utan<br />
också hållbart <strong>för</strong> din ekonomi och ditt liv.<br />
Hitta ditt nya hem på peabbostad.se<br />
hemuppgiften / 2011 / 43
Hemma med vinden<br />
mKb prövar ett nytt sätt <strong>att</strong> bo <strong>för</strong> studenter. Testballongen släpps upp<br />
på en råvind i malmö där unga vuxna haft ett avgörande inflytande över<br />
pla<strong>ner</strong>ingen. Text och foto: Elisabet Näslund.<br />
44 / hemuppgiften /2011<br />
Foto: Elisabet Näslund
En vind i Malmö är en del av allmännyttiga<br />
MKB:s satsning på studentbostäder. En satsning<br />
som egentligen inte är så självklar.<br />
MKB Fastighets AB är nämligen i grunden tveksamt<br />
till kategoriboende eftersom <strong>för</strong>etaget vill<br />
minska segregationen. Att det ändå bildat MKB Student<br />
beror bland annat på Malmö högskolas snabba<br />
expansion. Den riskerar <strong>att</strong> hejdas om studenterna<br />
inte har någonstans <strong>att</strong> bo och det faller tillbaka på<br />
hela stadens utveckling, reso<strong>ner</strong>ar MKB:s ledning.<br />
Med ett bestånd på 978 studentbostäder är de fyra<br />
som byggs på en oinredd vind på Kornettsgatan i centrala<br />
Malmö ett blygsamt tillskott <strong>för</strong> MKB. Men om<br />
pilotprojektet träffar målet kommer fler vindar och<br />
andra infillprojekt <strong>att</strong> <strong>för</strong>vandlas till KompisBo.<br />
Hellre soffa än korridor<br />
– Vi har sett, genom erfarenhet och undersökningar,<br />
<strong>att</strong> korridorboende inte är så populärt bland studenterna<br />
i Malmö. De bor hellre på soffan hos en kompis,<br />
säger Hampus Trellid, chef <strong>för</strong> MKB Student.<br />
KompisBomodellen består där<strong>för</strong> i <strong>att</strong> fyra kompisar<br />
bor ihop, med varsitt rum och separata toaletter men<br />
gemensamt kök och allrum. Vi jobbar också fram en<br />
kontraktsform där alla fyra står på kontraktet och har<br />
gemensamt ansvar <strong>för</strong> till exempel hyresinbetalning.<br />
På så sätt bygger vi upp en livskraftig gemenskap som<br />
är mer hållbar över tid.<br />
Bakom pla<strong>ner</strong>ingen står ett boråd, med tre studenter,<br />
arkitektkontoret AB 05 samt Hampus Trellid<br />
och en <strong>för</strong>valtare från MKB Student. Samarbetet har<br />
punkterat en del myter.<br />
– Arkitekten fick tänka om, berättar Hampus Trellid.<br />
Han hade prutat på frysutrymmet men det gillade<br />
inte studenterna: de gör storkok <strong>för</strong> matlådor på helgerna.<br />
Vi har också projekterat <strong>för</strong> individuella toaletter.<br />
För studenterna är det ett måste. Hyresgästerna<br />
får varsin låsbar toalett, där samma nyckel som går<br />
till rummet går till toaletten. Däremot är badrummet<br />
gemensamt.<br />
Lite dyrare, färre problem<br />
Han kallar borådet <strong>för</strong> ett praktexempel på hur byggare<br />
egentligen vill <strong>att</strong> ett projekt ska gå till: även om<br />
det tar lite längre tid och blir lite dyrare initialt så blir<br />
problemen färre i byggskedet. För <strong>att</strong> inte tala om <strong>att</strong><br />
det underlättar <strong>för</strong> <strong>för</strong>valtaren, som fått en marknadsundersökning<br />
på köpet.<br />
MKB Student har Botkyrkabyggens KompisBo som<br />
<strong>för</strong>ebild. Botkyrkabyggen bygger inga nya bostäder<br />
utan erbjuder befintliga lägenheter. Fram<strong>för</strong> allt treor<br />
som två unga med varsitt kontrakt delar på. Företaget<br />
har jobbat med KompisBo i drygt fem år och har idag<br />
runt 25 sådana lägenheter. Planen är <strong>att</strong> komma upp i<br />
minst 60 KompisBolägenheter.<br />
En viktig poäng med projektet är <strong>att</strong> det ligger i<br />
stadskärnan. MKB Students mål är <strong>att</strong> kunna erbjuda<br />
studentbostäder över hela Malmö, också i centrala<br />
lägen. Det är också lägesfaktorn som gör <strong>att</strong> den ekonomiska<br />
ekvationen går ihop – hyran är inte spikad<br />
men blir något högre än i ytterområdena.<br />
Den <strong>för</strong>delen är också den största risken. Det som<br />
kan stjälpa en utbyggnad av KompisBo i befintliga<br />
byggnader är om övriga boende oroar sig <strong>för</strong> <strong>att</strong> de<br />
ska störas allt<strong>för</strong> mycket av studenterna.<br />
–Risken finns, säger Hampus Trellid. Vi håller tummarna<br />
och ska bygga fler KompisBo om det <strong>här</strong> faller<br />
väl ut.<br />
Hampus Trellid hoppas på fortsättning<br />
<strong>för</strong> KompisBo i Malmö.<br />
(längst <strong>ner</strong>)<br />
Från början innehöll lägenheten<br />
rum <strong>för</strong> tre studenter. Genom <strong>att</strong><br />
minska på de allmänna ytorna<br />
fick man in ett fjärde studentrum.<br />
Skiss: AB 05<br />
hemuppgiften / 2011 / 45
Många var nyfikna på tävlings -<br />
<strong>för</strong>slagen när de visades upp i<br />
Almedalen.<br />
46 / hemuppgiften /2011<br />
90 nya<br />
sätt <strong>att</strong> bo<br />
En tävling om ungas boende med unga som deltagare. Det var tanken<br />
bakom Hemuppgiften, där Sveriges arkitektstudenter tävlade om bästa<br />
<strong>för</strong>slaget till bostäder <strong>för</strong> unga. Och nu går Hemuppgiften rond två i<br />
bostadsdeb<strong>att</strong>en.<br />
Projektet Hemuppgiften startade med en tävling<br />
<strong>för</strong> arkitektstudenter våren 2010. Sveriges<br />
Arkitekter, Sveriges Byggindustrier och<br />
jagvillhabostad.nu arrangerade tillsammans med 14<br />
andra <strong>för</strong>etag och organisatio<strong>ner</strong> från hela branschen.<br />
Tävlingsuppgiften var mycket fri och öppen; studenterna<br />
kunde komma med <strong>för</strong>slag på allt från lagändringar<br />
till möbeldesign eller boendestrukturer<br />
och byggprocesser. Det som bedömdes i tävlingen<br />
spände också över ett brett spektrum som innovation<br />
och nytänkande, arkitektonisk gestaltning, utvecklingsbarhet<br />
och genom<strong>för</strong>barhet samt hållbarhet.<br />
Ett viktigt uppdrag <strong>för</strong> de tävlande var <strong>att</strong> göra <strong>för</strong>slag<br />
som skulle inspirera deb<strong>att</strong>en om bostäder till<br />
unga vuxna – utmana byggherrar, arkitekter, entreprenörer<br />
och inte minst politiker med sina lösningar.<br />
Det är tydligt <strong>att</strong> <strong>för</strong>slagsställarna identifierar boendefrågan<br />
som en politisk fråga och <strong>att</strong> en stor del av<br />
lösningen är politikens ansvar.<br />
Under hela tävlingen var många engagerade, både<br />
medarrangörer och studenter. För <strong>att</strong> ge de tävlande<br />
kunskapsunderlag och inspiration startade Arkitekt<br />
Studenterna en blogg där material om boende och<br />
byggande lades upp under hela tävlingstiden. Parallellt<br />
arrangerade man diskussio<strong>ner</strong> och seminarier på<br />
samtliga studieorter. Seminarierna genom<strong>för</strong>des <strong>för</strong><br />
<strong>att</strong> erbjuda de tävlande och arrangörerna en möjlighet<br />
<strong>att</strong> träffas och diskutera tävlingsuppgiften gemensamt.<br />
Byggherrar, entreprenörer, arkitekter, kommunala<br />
tjänstemän, representanter <strong>för</strong> intresseorganisatio<strong>ner</strong><br />
och fram<strong>för</strong> allt studenter tog alla med sig just<br />
sina tankar och frågor och fick tillfälle <strong>att</strong> presentera<br />
dem. Ämnen som engagerade var ekonomiska aspekter<br />
på byggande och <strong>för</strong>valtning men självklart också<br />
stadsbyggnad, hållbarhetsfrågor och vad begreppet<br />
<strong>att</strong>raktivitet i kombination med boende faktiskt innebär.
Foto: Katarina Grip Höök<br />
Vid tävlingens slut hade 90 <strong>för</strong>slag lämnats in. Prisutdelningen<br />
hölls under Almedalsveckan på Wisby<br />
Strand torsdagen den 8 juli. Omkring 150 perso<strong>ner</strong><br />
fanns på plats. Bland dem flera representanter från<br />
medarrangörerna – varav några deltog i själva prisutdelningen<br />
och dessutom ett antal politiker, som<br />
Ilmar Reepalu(S), kommunalråd i Malmö, Anneli<br />
Hulthén (S), kommunalråd i Göteborg och Kristina<br />
Alvendal (M), dåvarande stadsbyggnadsborgarråd i<br />
Stockholm. Två ministrar från <strong>för</strong>ra regeringen deltog<br />
också, kulturminister Lena Adelsohn Liljeroth<br />
(M) och kommun och finansmarknadsminister Mats<br />
Odell (KD).<br />
Under politikerveckan i Almedalen ställdes ett urval<br />
av <strong>för</strong>slagen i tävlingen ut på jagvillhabostad.nus gatuplats<br />
på Hamngatan. Tävlingsbidragen hängde på<br />
flyttbara ställningar i tältet. Hamngatan var vältrafikerad<br />
och många stannade till och tittade och frågade<br />
om bidragen. De medföljande medlemmarna<br />
från ArkitektStudenterna och jagvillhabostad.nu<br />
bemannade platsen. Fyra Samtal bland idéerna hölls<br />
med alliansens ungdoms<strong>för</strong>bund, de rödgröna ungdoms<strong>för</strong>bunden,<br />
arrangörerna <strong>för</strong> Hemuppgiften och<br />
bland andra Behran Miri från RGRA, Rörelsen Gatans<br />
Röst och Ansikte i Malmö. Samtalen med ungdoms<strong>för</strong>bunden<br />
lockade ett hundratal perso<strong>ner</strong>.<br />
Tävlingsresultatet<br />
Tävlingen bedömdes av en jury där Sabos vd Kurt Eliasson<br />
var ord<strong>för</strong>ande. Övriga ledamöter var Barbro<br />
Engman, ord<strong>för</strong>ande i Hyresgäst<strong>för</strong>eningen, Sanna<br />
Hederus, KOD arkitekter, Vanda Kehr, ord<strong>för</strong>ande i<br />
jagvillhabostad.nu, Christer Larsson, stadsbyggnadsdirektör<br />
i Malmö, Kristoffer Roxbergh, White arkitekter<br />
och Eva Torberger, Skanska RDN.<br />
Dessa perso<strong>ner</strong> representerade tillsammans en rad<br />
olika kunskapsområden och intressen i juryarbetet<br />
vilket berikade diskussio<strong>ner</strong>na. Juryn träffades under<br />
två intensiva dagar i juni och alla medarrangörer<br />
inbjöds till <strong>att</strong> kommentera <strong>för</strong>slagen under bedömningen.<br />
Till sitt <strong>för</strong>fogande hade juryn en prissumma<br />
på 150.000 kronor.<br />
Förslagen till tävlingen innehöll den bredd av olika<br />
lösningar som efterfrågades i tävlingsprogrammet,<br />
med många olika lösningar och idéer som både inspirerar<br />
och stämmer till eftertanke. Bland <strong>för</strong>slagen<br />
finns såväl temporära som permanenta boendeformer,<br />
detaljer och stadsövergripande lösningar samt<br />
olika resonemang kring finansiering och lagstiftning.<br />
I varje projekt finns en intressant aspekt, en spännande<br />
lösning eller ett tankeväckande resonemang.<br />
Alla <strong>för</strong>slagen tillsammans ger ett bra underlag<br />
<strong>för</strong> forts<strong>att</strong> diskussion. Det finns <strong>för</strong>stås inget >>><br />
Vid prisutdelningen i Almedalen<br />
hoppade kulturminister Lena<br />
Adelsohn Liljeroth (tvåa fr v) in<br />
som prisutdelare när den ordinarie<br />
blev <strong>för</strong>senad. Pia Jonsson,<br />
t v, var en glad andrapristagare.<br />
Övriga på bilden: Sabos vd Kurt<br />
Eliasson, jagvillhabostad.nus<br />
<strong>för</strong>ra verksamhetschef Elsa<br />
Reimerson och ArkitektStudenternas<br />
ord<strong>för</strong>ande Pontus<br />
Ljungberg.<br />
hemuppgiften / 2011 / 47
Förslag: Storkbo,<br />
Fajer Wen<strong>ner</strong>berg.<br />
48 / hemuppgiften /2011<br />
enskilt <strong>för</strong>slag som löser hela bostadsfrågan i ett slag<br />
men många av dem, enskilt eller tillsammans, kan diskuteras,<br />
studeras och vidareutvecklas till realistiska<br />
lösningar. Eftersom tävlingen vände sig till studenter<br />
innehåller många av <strong>för</strong>slagen lösningar <strong>för</strong> studentboende.<br />
Det är naturligt eftersom det är ett aktuellt<br />
problem <strong>för</strong> de tävlande men huvuduppgiften i tävlingen<br />
var <strong>att</strong> finna lösningar <strong>för</strong> unga vuxna, det vill<br />
säga också perso<strong>ner</strong> som inte är studenter.<br />
Lagar och regler<br />
Många av <strong>för</strong>slagen <strong>för</strong>eslår ett <strong>för</strong>ändrat regleringssystem<br />
eller visar hur ändrade finansierings<strong>för</strong>utsättningar<br />
kan ta form i en byggd verklighet.<br />
Lättnader när det gäller tillgänglighetskraven finns<br />
i flera <strong>för</strong>slag. Tillgänglighet anser <strong>för</strong>slagsställarna<br />
är en mycket viktig aspekt när det gäller bostäder<br />
men i flera <strong>för</strong>slag väger man tillgänglighetskraven<br />
mot behovet av <strong>att</strong> det överhuvudtaget finns någonstans<br />
<strong>att</strong> bo <strong>för</strong> alla. Utan <strong>att</strong> ignorera tillgänglighetsfrågan<br />
väcker de idéer <strong>för</strong> nya lösningar. Exempelvis<br />
menar man <strong>att</strong> i ett kollektivboende behöver inte alla<br />
badrum vara fullt handikappanpassade utan <strong>att</strong> ett<br />
mindre antal tillgängliga badrum ska kunna göras tillgängliga<br />
<strong>för</strong> dem som verkligen behöver dem.<br />
I andra <strong>för</strong>slag diskuterar man hyresrättsfrågan<br />
och det faktum <strong>att</strong> det är svårt <strong>att</strong> bygga billiga hyresrätter.<br />
Någon <strong>för</strong>eslår till exempel <strong>att</strong> tio procent av<br />
lägenheterna i de bostadsrättshus som byggs ska vara<br />
hyreslägenheter som bostadsrätts<strong>för</strong>eningen ska hyra<br />
ut till unga vuxna. Det ska inte bara göra lägenheter<br />
tillgängliga <strong>för</strong> unga vuxna utan också ge en bra<br />
blandning av boende i huset.<br />
Andra <strong>för</strong>slag visar på möjligheter <strong>att</strong><br />
dela på en hyresrätt utan <strong>att</strong> en person ensam måste<br />
ta ansvar <strong>för</strong> hela kontraktet. Det är en hyresrättsform<br />
som redan har testats på några ställen i landet<br />
och skulle kunna tillämpas både i befintligt och nytt<br />
bostadsbestånd.<br />
Att tillåta tillfälliga bygglov <strong>för</strong> studentbostäder har<br />
också prövats <strong>för</strong>ut. Flera <strong>för</strong>slagsställare <strong>för</strong>eslår det,<br />
till exempel inom områden som väntar på exploatering<br />
och pla<strong>ner</strong>ing. Det är inte en optimal lösning<br />
eftersom tillfälliga lösningar, som ofta har sämre kvalitet,<br />
tenderar <strong>att</strong> bli permanenta med lägre boendekvaliteter<br />
som följd. Sett i ett livscykelperspektiv<br />
kan dessa lösningar också bli dyra. Men ett intressant<br />
resonemang kring tillfälliga studentbostäder är<br />
<strong>att</strong> det kan vara en möjlighet <strong>att</strong> få igång byggandet<br />
inom ett område genom <strong>att</strong> de skapar underlag <strong>för</strong> till<br />
exempel service.<br />
Flera <strong>för</strong>slag berör hur byggprocessen kan organiseras,<br />
liksom systemen i bostadsköerna.<br />
Boendeformer<br />
Det är en naturlig utgångspunkt <strong>för</strong> många <strong>att</strong> <strong>för</strong>eslå<br />
lösningar som inte är avsedda <strong>för</strong> <strong>att</strong> man ska bo<br />
i dem hela livet. Det liv man lever som ung vuxen<br />
innebär <strong>att</strong> man söker sig till olika bostadsorter <strong>för</strong><br />
studier eller arbete som varar i begränsade perioder<br />
och ofta lever man utan barn och familj.<br />
Förslagsställarna kan tänka sig en boendeform<br />
som har andra kvaliteter än vad en mer långvarig<br />
boendeform innebär. Boendeformer med möjligheter<br />
till ett stort socialt umgänge med vän<strong>ner</strong> och bekanta<br />
hellre än i kärnfamiljsform är en tydlig utgångspunkt.<br />
Studentlivet med ett boende i studentkorridor<br />
är idag vanligt och det finns <strong>för</strong>slag på hur man kan<br />
ordna upp denna boendeform med lösningar <strong>för</strong> <strong>att</strong><br />
göra köken mer funktionella eller de gemensamma<br />
utrymmena mer <strong>att</strong>raktiva.<br />
Det är tydligt <strong>att</strong> många önskar mindre<br />
enheter, fem till sex perso<strong>ner</strong>, i ett kollektiv<br />
med möjlighet <strong>att</strong> i högre utsträckning<br />
välja de man bor tillsammans<br />
med, så kallat kompisboende.<br />
Denna boendeform <strong>för</strong>eslås<br />
fungera <strong>för</strong> sådana som<br />
ännu inte bildat familj.<br />
Till skillnad från<br />
dagens studentkorridorer,<br />
och kanske<br />
från större<br />
kollektivhus
lösningar, finns flera gemensamma umgängesytor<br />
som delas av ett mindre antal boende i <strong>för</strong>slagen till<br />
kompisboenden.<br />
Det är kontroversiellt <strong>att</strong> <strong>för</strong>eslå ett boende som inte<br />
i alla delar uppfyller etablerade krav på tillgänglighet.<br />
Tillgänglighetskraven ställs mot behovet av <strong>att</strong> överhuvudtaget<br />
få ett boende i flera <strong>för</strong>slag. Stora badrum och<br />
fullskaliga kök <strong>för</strong> varje boende ge<strong>ner</strong>erar kostnader<br />
och är utrymmeskrävande konstaterar många <strong>för</strong>slagsställare,<br />
funktio<strong>ner</strong> som många har behov av men inte<br />
alla. Om det är viktigare <strong>att</strong> fler unga vuxna ska få ett<br />
boende överhuvudtaget bör denna konflikt kunna lösas<br />
mer kreativt än vad som är möjligt idag. I kollektiva<br />
boenden, som kompisboenden, bör man kunna nöja sig<br />
med <strong>att</strong> uppfylla tillgänglighetskraven i några enheter<br />
inom ett kollektiv reso<strong>ner</strong>ar vissa. Detta innebär <strong>att</strong> det<br />
egna rummet eller den egna enheten kan vara enkel<br />
och liten men <strong>att</strong> de gemensamma ytorna kan vara<br />
ge<strong>ner</strong>ösa och tillåtande.<br />
Förslag om hur man ska kunna skapa minikollektiv<br />
i det normala bostadsutbudet finns också.<br />
För <strong>att</strong> öka möjligheterna till <strong>att</strong> dela lägenheter<br />
<strong>för</strong>eslås också <strong>att</strong> man i större lägenheter pla<strong>ner</strong>ar<br />
<strong>för</strong> <strong>att</strong> de ska kunna delas, oavsett om de i framtiden<br />
ska användas av en familj eller av en grupp av<br />
boende.<br />
Nya platser i staden och inom<br />
befintliga strukturer<br />
Det är tydligt <strong>att</strong> många <strong>för</strong>slagsställare tänker sig ett<br />
liv i in<strong>ner</strong>staden i någon av storstäderna och söker<br />
lösningar <strong>för</strong> <strong>att</strong> <strong>för</strong>täta den och finna platser där tilllägg<br />
kan göras. I in<strong>ner</strong>staden finns närheten till<br />
mycket av det som unga vuxna efterfrågar. Inte bara<br />
arbete och studier utan också ett socialt och kulturellt<br />
utbud. Att en ung vuxen lever en stor del av sitt liv<br />
utan<strong>för</strong> den egna bostaden är en livsstil som många<br />
<strong>för</strong>utsätter.<br />
Att lägga till bostäder inom befintliga strukturer<br />
innebär också en ökad blandning av åldrar och verksamheter,<br />
ökar möjligheterna <strong>för</strong> social interaktion<br />
och kan binda ihop bostadsområden. Det betyder <strong>att</strong><br />
vad staden som sådan kan erbjuda i form av service<br />
och kulturellt utbud har en jäm<strong>för</strong>elsevis större betydelse<br />
<strong>för</strong> unga vuxna.<br />
Lösningar i ytterstaden, storstädernas <strong>för</strong>orter eller<br />
i mindre städer är tyvärr inte så många bland tävlings<strong>för</strong>slagen,<br />
även om flera av de lösningar som <strong>för</strong>eslås<br />
när det gäller tillägg i befintlig struktur mycket väl<br />
också kan appliceras på dessa platser. Attraktionen i<br />
in<strong>ner</strong>staden är <strong>för</strong>stås <strong>att</strong> det redan finns mycket<br />
av den infrastruktur och service som krävs <strong>för</strong> >>><br />
Förslag: Rendezvous,<br />
Felix Hansson.<br />
hemuppgiften / 2011 / 49
Förslag: Enough is Enough,<br />
Andrea Brandin, Irma Persson<br />
Käll och Linnea Borg.<br />
50 / hemuppgiften /2011<br />
vad unga vuxna anser vara ett fullvärdigt boende.<br />
Man kan vända på resonemanget och reso<strong>ner</strong>a om<br />
man i utvecklingen av städernas ytterområden också<br />
ska ta särskild hänsyn till den service som unga vuxna<br />
efterfrågar.<br />
Bland de <strong>för</strong>slag som söker lösningar i <strong>för</strong>tätning<br />
och tillägg i befintliga strukturer finns en grupp <strong>för</strong>slag<br />
som parasiterar på gamla byggnader. De ska byggas<br />
på eller fram<strong>för</strong> hus och utnyttja funktio<strong>ner</strong> som<br />
trapphus och hissar som redan finns där. Dessa <strong>för</strong>slag<br />
visar ofta på en stor uppfinningsrikedom och<br />
inlevelse. Särskilt i Stockholms centrala delar ser<br />
man redan idag hur våningar byggs till på existerande<br />
byggnader. Lösningen är alltså möjlig – även om de<br />
lägenheter som hittills byggts på detta sätt blivit ganska<br />
exklusiva, det vill säga <strong>för</strong> dyra <strong>för</strong> <strong>att</strong> unga vuxna<br />
ska ha möjlighet <strong>att</strong> bosätta sig där.<br />
Det finns andra platser i staden som inte längre<br />
utnyttjas fullt ut <strong>för</strong> sina ursprungliga funktio<strong>ner</strong>,<br />
eller som inte kommer <strong>att</strong> göra det i framtiden. Om<br />
det finns en ambition <strong>att</strong> minska biltrafiken kommer<br />
det till exempel <strong>att</strong> finnas gaturum och parkeringsplatser<br />
som blir <strong>för</strong> stora. Det finns sådana redan idag.<br />
Det finns flera <strong>för</strong>slag som bygger på befintlig eller i<br />
framtiden övergiven infrastruktur. Några av dem ger<br />
ett stort antal nya bostäder nära till kollektivtrafik.<br />
Att ta bilen till skolan eller jobbet är en <strong>för</strong>utsättning<br />
som varken är möjlig eller <strong>för</strong> den delen önskvärd <strong>för</strong><br />
<strong>för</strong>slagsställarna.<br />
Tillfälliga lösningar<br />
Det finns många <strong>för</strong>slag som bygger på tillfälliga och/<br />
eller flyttbara lösningar. Det är klart <strong>att</strong> tillfälliga lösningar<br />
<strong>för</strong> <strong>att</strong> lösa boendesituationen <strong>för</strong> unga vuxna<br />
kan diskuteras men det är svårt <strong>att</strong> uppfylla höga krav<br />
på boendekvaliteter i dessa bostäder. Många av <strong>för</strong>slagen<br />
inom denna kategori är mycket innovativa<br />
och intressanta och ger även lösningar till praktiska<br />
eller tekniska problem som avlopp och anslutningar,<br />
grundläggning och hissystem.<br />
Det är intressant <strong>att</strong> så många lösningar bygger på<br />
modulsystem. Flera av dem är mycket genomarbetade<br />
och mer eller mindre realistiska. Flyttbara bostäder<br />
som har en contai<strong>ner</strong>s volym eller som helt enkelt<br />
är en ombyggd fraktcontai<strong>ner</strong> tycks ha lockat många<br />
<strong>för</strong>slagsställare. Det finns en vits med <strong>att</strong> återanvända<br />
material i byggandet och contai<strong>ner</strong>byggen har flera
internationella <strong>för</strong>ebilder som kan ha inspirerat.<br />
Även om det kanske inte i realiteten är möjligt <strong>att</strong><br />
använda containrar som sådana så kan man mycket<br />
väl tänka sig <strong>att</strong> använda delar av dem till byggmaterial.<br />
Fortsättning<br />
Efter <strong>att</strong> tävlingen avslutades har responsen på<br />
Hemuppgiften inte låtit vänta på sig. För även<br />
om valet 2010 mest kom <strong>att</strong> handla om jobb och<br />
finanskrisen, integrationsfrågor och klimathot är<br />
det på många sätt i våra städer som nycklarna till<br />
dessa frågor finns. Att det finns möjlighet <strong>för</strong> unga<br />
vuxna <strong>att</strong> hitta en bostad på de platser där jobb och<br />
utbildningar finns är givetvis en <strong>för</strong>utsättning <strong>för</strong><br />
<strong>att</strong> detta över huvud taget ska fungera. Allt fler börjar<br />
uppmärksamma detta.<br />
Ett antal av <strong>för</strong>slagsställarna blev omedelbart<br />
efter prisutdelningen kontaktade av intresserade<br />
byggare och entreprenörer som gärna ville diskutera<br />
<strong>för</strong>slagen vidare. Förhoppningsvis får vi se<br />
några av idéerna från Hemuppgiften realiserade<br />
inom en inte allt <strong>för</strong> avlägsen framtid.<br />
Hemuppgiften har också lett fram till en hel del<br />
andra samarbeten. En vandringsutställning med<br />
ett antal av tävlings<strong>för</strong>slagen har rest land och rike<br />
runt under våren och legat till grund <strong>för</strong> lokala diskussio<strong>ner</strong>,<br />
deb<strong>att</strong>er och möten varhelst den ställts<br />
ut. I Malmö har Hemuppgiften till och med inspirerat<br />
kommunfullmäktige <strong>att</strong> satsa på en egen idétävling<br />
som <strong>för</strong>hoppningsvis utmynnar i en utställning<br />
och en bomässa med särskilt fokus på ungas boendesituation.<br />
I anslutning till UngBoMalmö, som<br />
projektet kallas i nuläget, kommer även Arkitekt<br />
Studenterna <strong>att</strong> tillsammans med nätverket RGRA<br />
<strong>att</strong> genom<strong>för</strong>a Framtidsprogrammet – ett samarbete<br />
mellan studenter och unga mellan 17 och 25<br />
från Malmös miljonprogramsområden. Målet är <strong>att</strong><br />
tillsammans diskutera, problematisera och utifrån<br />
unga vuxnas villkor presentera bilder av hur Malmös<br />
olika stadsdelar kan utvecklas i framtiden.<br />
På www.hemuppgiften.se kan du läsa mer om<br />
vad som händer framöver. Alla <strong>för</strong>slag finns på<br />
www.arkitekt.se/hemuppgiften.<br />
>>><br />
(tv) Förslag: Rätt <strong>att</strong> bo,<br />
Alexey Golitsyn.<br />
(th) Förslag: Start me up,<br />
Olle Gudmundsson och Pierre Hagerlund.<br />
hemuppgiften / 2011 / 51
52 / hemuppgiften /2011
Tredje pris<br />
Vad sägs om <strong>att</strong> leva i en trälåda<br />
Förslagsställare: Alexander Nikolov, Tsveta Petkova<br />
hemuppgiften / 2011 / 53<br />
>>>
Vinnande <strong>för</strong>slag<br />
Första pris<br />
Claim the Streets<br />
Förslagsställare: Henrik Wallin<br />
Claim the Streets hanterar många dellösningar till en helhet i en<br />
gestaltad form. Möjligheten <strong>att</strong><br />
använda existerande gator till<br />
ny bebyggelse är <strong>att</strong>raktivt och<br />
detta <strong>för</strong>slag gör det på ett fint<br />
gestaltat och inkännande vis. Att<br />
återanvända material bygger på<br />
ett hållbart tänkande och kan<br />
vidareutvecklas.<br />
Andra pris<br />
Bostäder på väg<br />
Förslagsställare: Pia Jonsson, Anna Norén<br />
Genom <strong>att</strong> ta bort det som inte gagnar staden och istället placera<br />
både bostäder och grönområden där, visar <strong>för</strong>slaget på vidden av<br />
åtgärder som kan behövas <strong>för</strong> <strong>att</strong> lösa bostadsfrågan <strong>för</strong> unga i framtiden.<br />
Ytor som idag används <strong>för</strong> trafik ges till de boende i Stockholm<br />
men kan också gälla andra städer. Förslaget innehåller också<br />
<strong>för</strong>slag på processer <strong>för</strong> bostadsbyggandet som dock bedöms vara<br />
lite väl tuffa.<br />
54 / hemuppgiften /2011<br />
Tredje pris<br />
Vad sägs om <strong>att</strong> leva i en trälåda<br />
Förslagsställare: Alexander Nikolov, Tsveta Petkova<br />
Ett väl genomarbetat <strong>för</strong>slag som bygger på träbyggnadsteknik. Förslaget<br />
innehåller tekniklösningar samtidigt som det ger goda boendekvaliteter.<br />
Övriga pristagare<br />
En tätare stad men ej tätare<br />
känsla<br />
Förslagsställare: Jesper<br />
Levén<br />
Det kanske inte är på in<strong>ner</strong>stadens<br />
gårdar som dessa hus ska<br />
placeras men husen i sig själva<br />
är mycket väl genomarbetade<br />
och visar hur små hus kan placeras<br />
nära andra utan <strong>att</strong> störa.<br />
Förslaget har en intressant analys<br />
som leder till ett <strong>för</strong>slag.<br />
Lola<br />
Förslagsställare: Anton Kolbe<br />
Förslaget visar hur en existerande skola kan användas <strong>för</strong> bostäder<br />
och lösningen kan säkert användas också <strong>för</strong> andra skolor och kontorshus.
3X5<br />
Förslagsställare: Viktor Stansvik, Edward Nyman<br />
Förslagsställaren visar på möjligheten <strong>att</strong> inom friggebodsgränsen<br />
på 15 kvm skapa ett boende som ska vara snabbt <strong>att</strong> realisera och<br />
som dessutom kan ge ett ömsesidigt utbyte <strong>för</strong> de som delar tomt.<br />
Från koncept till det vi kallar hem<br />
Förslagsställare: Fanny Radin Heyman, Johan Folkesson,<br />
Johanna Verbaan<br />
Efter en genomgående analys av de processer och regleringar som<br />
finns <strong>för</strong> boendet idag ges <strong>för</strong>slag på åtgärder som involverar såväl<br />
lagstiftning och kompetensökning som kommu<strong>ner</strong>nas pla<strong>ner</strong>ing.<br />
Jag tror på värdet av något eget<br />
Förslagsställare: Matilda Schuman<br />
Bokaler – en fullt möjlig lösning inom befintliga strukturer.<br />
>>><br />
hemuppgiften / 2011 / 55
Stenbock<br />
22/12 – 20/1<br />
Som Stenbock är du strävsam och tålmodig. Detta<br />
kan du med <strong>för</strong>del använda dig av <strong>för</strong> <strong>att</strong> påverka<br />
din boendesituation genom långsamma lag<strong>för</strong>ändringar.<br />
Om dina motio<strong>ner</strong> inte går vägen eller du<br />
tycker det tar allt <strong>för</strong> lång tid i de beslutsf<strong>att</strong>ande<br />
korridorerna kan du påskynda processen genom<br />
din fysiska kapacitet. Var<strong>för</strong> inte använda dina<br />
horn till <strong>att</strong> klia en politiker på ryggen och på så<br />
sätt få dina önskemål uppfyllda? Stenbocken är<br />
även en bra klättrare vilket kan ge dig <strong>för</strong>språng<br />
på bostadskarriärsstegen.<br />
Lyckoplats: rosenbad<br />
Idealbostad: subventio<strong>ner</strong>ad lya<br />
Väduren<br />
20/3 – 19/4<br />
Väduren är en handlingsmänniska som gärna tar<br />
ansvar och vill ha en ledande position. Dina starka<br />
drifter gör <strong>att</strong> du kan leda en grupp. Var<strong>för</strong> inte<br />
starta en studentstiftelse där studenterna äger<br />
sina bostäder tillsammans? Du är inte rädd <strong>för</strong><br />
ansvaret och tar gärna möjligheter som denna.<br />
Dina respekt ingivande horn kan ge dig lycka i tuffa<br />
<strong>för</strong>handlingar. Du är född ledare!<br />
Lyckoplats: vid rodret<br />
Idealbostad: lya i en stiftelse<br />
56 / hemuppgiften /2011<br />
B O R O S K O P 2 0 1 0<br />
Så blir ditt boendeår.<br />
V<strong>att</strong>umannen<br />
21/1 – 18/2<br />
V<strong>att</strong>umannen är <strong>för</strong>domsfri, intellektuell och human.<br />
En rebell! Som V<strong>att</strong>uman ser du möjligheter<br />
överallt särskilt då du är nära ditt rätta element,<br />
v<strong>att</strong>en. Du kan ofta te dig som en underlig figur<br />
men detta är inte något du bryr dig om. Så tro på<br />
dina idéer och exploatera v<strong>att</strong>endrag, hamnar och<br />
sjöar! Här finns möjligheter som andra kanske<br />
inte har sett! En gammal pråm kan bli ett flerbostadshus,<br />
en övergiven skuta kan bli din drömlägenhet!<br />
Lyckoplats: riddarfjärden<br />
Idealbostad: båt<br />
Oxen<br />
20/4 – 20/5<br />
Som Oxe är du praktisk, tålmodig och beslutsam<br />
men du har även allt <strong>för</strong> lätt <strong>att</strong> offra dina egna<br />
behov fram<strong>för</strong> andras. Se upp <strong>för</strong> snyltande inneboende<br />
som tar över ditt hem och <strong>för</strong>vandlar det<br />
till en festplats medan du själv får bo på undantag<br />
i ditt eget hem! Du talar ogärna men kan när du väl<br />
fått nog explodera i raseri. Då åker gratissnyltarna<br />
ut och du får tillbaka ditt hem.<br />
Lyckoplats: hemmets lugna vrå<br />
Idealbostad: eget hus på landet<br />
Fiskarna<br />
19/2 – 19/3<br />
Som Fisk vet du om ditt behov av <strong>att</strong> inte känna<br />
dig bunden till ett och samma ställe. Du är anpassningsbar<br />
och känslomässig. En undermedveten<br />
drift till <strong>att</strong> fly får dig <strong>att</strong> <strong>för</strong>edra tillfälliga boenden<br />
och lösningar istället <strong>för</strong> <strong>att</strong> stanna och slå dig<br />
till ro på ett och samma ställe. Vad är skillnaden på<br />
en kompis soffa och <strong>att</strong> tillfälligt bo i en husvagn?<br />
Ditt sinne är öppet <strong>för</strong> alla sorters boenden, bara<br />
det är av tillfällig natur. Boendet speglar din flyktiga<br />
natur och var du själsligt befin<strong>ner</strong> dig just idag.<br />
Lyckoplats: på väg<br />
Idealbostad: husvagn<br />
Tvillingarna<br />
21/5 – 20/6<br />
Då du som Tvilling är två kan du unna dig en lite<br />
dyrare boendeform, bostadsrätt tillexempel. När<br />
ditt ena jag studerar hårt kan ditt andra jag jobba<br />
ihop pengar till hyran. Tvillingen som älskar fart<br />
och fläkt fin<strong>ner</strong> du ofta i stadskärnan där du genom<br />
din övertalnings<strong>för</strong>måga manipulerat dig till<br />
en <strong>för</strong>delaktig bostad.<br />
Favoritplats: två ställen samtidigt.<br />
Idealboende: bostadsrätt.
Ett av de mer okonventionella <strong>för</strong>slagen i tävlingen Hemuppgiften. Förslagsställare: Maria Poll och Annakarin Stråhle.<br />
Kräftan<br />
21/6 – 21/7<br />
Likt krabban kan Kräftan gå i sidled och där<strong>för</strong><br />
är ett korridorboende det allra bästa <strong>för</strong> dig. På<br />
ytan kan du verka tuff men innan<strong>för</strong> ditt hårda<br />
skal döljer sig en mjuk och känslig själ som gillar<br />
<strong>att</strong> umgås och samtala om livets stora frågor med<br />
människor. Du sätter din familj och ditt hem i<br />
<strong>för</strong>sta rummet vilket gör dig populär i korridoren.<br />
På kräftskivan är du den självklara medelpunkten!<br />
Favoritplats: bland grytorna i det gemensamma<br />
köket<br />
Idealboende: studentkorridor<br />
Vågen<br />
23/9 – 22/10<br />
Du är inte bara Våg utan en medborgare av<br />
Världen. Du har ett starkt rättvisetänk och tycker<br />
<strong>att</strong> alla är berättigade till en bostad. Du öppnar<br />
där<strong>för</strong> gärna ditt hem <strong>för</strong> andra som ännu inte<br />
funnit bostadslycka. Som den livsnjutare du är vill<br />
du ha folk och fest omkring dig. Ju större sällskap<br />
desto bättre och <strong>att</strong> dela på hemmets göromål är<br />
ett nöje <strong>för</strong> dig!<br />
Du lever efter devisen; <strong>att</strong> äta nudlar tillsammans<br />
är bättre än <strong>att</strong> äta oxfilé ensam.<br />
Lyckoplats: i goda vän<strong>ner</strong>s lag<br />
Idealbostad: kollektiv<br />
Lejonet<br />
22/7 – 22/8<br />
Tapperhet, mod och ädelhet <strong>för</strong>knippas gärna<br />
med Lejonet som är en riktig fixare! Du ser många<br />
outnyttjade platser i städerna där du har modet<br />
och styrkan <strong>att</strong> bygga ditt eget hem! Virke och villebråd<br />
är inga problem då du med din respektingivande<br />
man ofta får som du vill. Som Lejon ser du<br />
dig själv som den stolta ledaren i den lejonkula du<br />
byggt upp med egna händer.<br />
Favoritplats: en tom kula<br />
Idealbostad: hemmasnickrat<br />
Skorpionen<br />
23/10 – 21/11<br />
Skorpio<strong>ner</strong> är intelligenta och lyckas vanligtvis<br />
lösa de problem som de ställs in<strong>för</strong>. I dig finns en<br />
stark kraft som du måste få utlopp <strong>för</strong>. Där<strong>för</strong> passar<br />
du perfekt som en driven fastighetsutvecklare<br />
och idéspruta. Du tycker <strong>att</strong> det står alldeles <strong>för</strong><br />
många tomma lokaler runtom i landet som bara<br />
väntar på <strong>att</strong> användas. Där finns plats <strong>för</strong> boende<br />
och du är inte främmande <strong>för</strong> <strong>att</strong> ockupera dessa<br />
lokaler. Möter du motstånd är du inte sen <strong>att</strong> använda<br />
dina klor <strong>för</strong> <strong>att</strong> få din vilja igenom.<br />
Lyckoplats: barrikaden<br />
Idealbostad: övergiven lokal.<br />
Jungfrun<br />
23/8 – 22/9<br />
Som Jungfru besitter du jordiska och praktiska<br />
kvaliteter som du med <strong>för</strong>del kan använda dig<br />
av i din jakt på ett boende. Jungfrun har lätt <strong>att</strong><br />
hitta en part<strong>ner</strong> som är nyckeln till ett boende.<br />
Använd dina jordiska tillgångar, dina former och<br />
ditt charmanta sätt och din lycka skall vara gjord!<br />
Som Jungfru kan du tyckas obegriplig och gåtfull<br />
men detta gör dig bara än mer åtråvärd på boendemarknaden.<br />
Lyckoplats: krogen<br />
Idealbostad: sambons<br />
Skytten<br />
22/11 – 21/12<br />
Det är i tanken och inte i handlingen som Skytten<br />
oftast befin<strong>ner</strong> sig. Filosoferande och tänkande<br />
kan ibland bli viktigare än mer jordnära uppgifter,<br />
som <strong>att</strong> städa och hålla ordning i hemmet<br />
till exempel. För dig är det inte viktigt vart du bor,<br />
<strong>för</strong> du bor i sinnet och i tanken. Det är också <strong>här</strong><br />
du kommer på nya sätt <strong>att</strong> bo men du är inte den<br />
som praktiskt realiserar detta. Få <strong>ner</strong> dina tankar<br />
på papper och delta i en tävling om boende och<br />
dina fantasier kan bli på riktigt.<br />
Favoritplats: i fantasin.<br />
Idealboende: ständigt <strong>för</strong>änderligt<br />
hemuppgiften / 2011 / 57
Hur löser vi bostads<br />
Genom <strong>att</strong> skapa <strong>för</strong>utsättningar <strong>för</strong> ökat bostadsbyggande. Bara genom <strong>att</strong> fler bostäder<br />
till<strong>för</strong>s kan krisen lösas. Vi arbetar också med <strong>att</strong> ha mer flexibla byggkrav <strong>för</strong><br />
<strong>att</strong> göra det möjligt <strong>att</strong> bygga fler ungdomsbostäder. Slutligen tror jag <strong>att</strong> vi måste<br />
utnyttja det befintliga beståndet bättre. Med hjälp av ROTavdraget och gynnsamma sk<strong>att</strong>eregler<br />
skulle fler kunna skapa en mindre bostad i den befintliga bostaden som kan fungera<br />
<strong>för</strong> en ung person under en övergångstid.<br />
Stefan Attefall (KD), civil- och bostadsminister.<br />
58 / hemuppgiften /2011<br />
Ett bidrag till <strong>att</strong> lösa boendekrisen <strong>för</strong> unga är <strong>att</strong> uppmärksamma ungas livsstil.<br />
Mindre boendeyta (än den svenska normen), möjlighet till delat boende, tillgång till<br />
snabbt bredband, bra ljudisolering, tillgänglighet till trygga cykelvägar och eller kollektivtrafik,<br />
enkla, miljökloka och e<strong>ner</strong>gieffektiva (sänker boendekostnaden) byggmetoder,<br />
enklast möjliga inredning, mer flexibla lösningar vad gäller hyreskontrakt skulle kunna vara<br />
några bidrag till <strong>att</strong> öka tillgången till bostäder <strong>för</strong> unga.<br />
Katarina Pelin, miljöchef i Malmö stad.<br />
Vi måste bygga fler små och billiga lägenheter. Det handlar om <strong>att</strong> se bostadsbristen<br />
som en gemensam utmaning, och inte bara ett problem <strong>för</strong> de bostadslösa unga.<br />
Redan <strong>för</strong> tio år sedan beräknades bostadsbristen i Stockholm kosta 2,5 miljarder<br />
årligen. Där<strong>för</strong> är det rätt <strong>att</strong> göra gemensamma investeringar i nya bostäder. Sedan kan<br />
också sådant som <strong>för</strong>enklingar <strong>för</strong> den som vill hyra ut och minskade regler runt nybyggande<br />
hjälpa.<br />
Gustav Fridolin (MP), riksdagsledamot.<br />
Det viktigaste <strong>för</strong> hela bostadsmarknaden är <strong>att</strong> öka nyproduktionen som länge legat<br />
på en <strong>för</strong> låg nivå i relation till befolkningsökningen – speciellt i tillväxtregio<strong>ner</strong> där<br />
unga utgör en stor andel av inflyttarna. Vid sidan av utbudet är det viktigt <strong>att</strong> titta på<br />
hur villkoren på bostadsmarknaden ser ut och hur väl de stämmer överens med ungas <strong>för</strong>utsättningar.<br />
Det finns en rad verktyg som kommu<strong>ner</strong>na kan och bör använda <strong>för</strong> <strong>att</strong> stärka<br />
ungas situation. Allt ifrån <strong>att</strong> öronmärka en viss del av allmännyttans bestånd till unga, möjliggöra<br />
nyproduktion som även unga kan efterfråga till <strong>att</strong> in<strong>för</strong>a hyresgarantier.<br />
Tobias Olsson, utredare på Enheten <strong>för</strong> bostadsfrågor vid Länsstyrelsen i<br />
Stockholms län.
isten <strong>för</strong> unga?<br />
Foto: Daniel Olsén<br />
Foto av Thomas Zaar.<br />
Allt handlar om <strong>att</strong> bygga nytt, bygga smart och bygga högt. Nytt – <strong>för</strong> <strong>att</strong> det inte<br />
finns tillräckligt många hyresrätter <strong>för</strong> <strong>att</strong> kunna dämpa bostadsbehovet <strong>för</strong> de<br />
unga. Smart – <strong>för</strong> <strong>att</strong> unga inte alltid behöver ha flera rum, en balkong, en toalett<br />
med badkar eller ett kök. Ifall man skulle kunna skapa bostadsmoduler anpassade till ungas<br />
behov, vilka oftast är väldigt ”simpla” jäm<strong>för</strong>t med till exempel en flerbarnsfamiljs så skulle<br />
kostnaderna vara tillräckligt låga <strong>för</strong> <strong>att</strong> få med fler byggherrar i nybygget. Högt – <strong>för</strong> <strong>att</strong> vi<br />
har flera vindsvåningar som står tomma och mycket väl skulle kunna funka som bostäder<br />
<strong>för</strong> unga.<br />
Behrang Miri, rappare, deb<strong>att</strong>ör och koordinator <strong>för</strong> RGRA, Rörelsen Gatans<br />
Röst och Ansikte i Malmö.<br />
Rätt <strong>att</strong> bo gäller alla – unga och gamla. För unga är det mycket en fråga om vad man<br />
har råd med. Hur mycket av den disponibla inkomsten är det rimligt <strong>att</strong> avsätta <strong>för</strong><br />
<strong>att</strong> bo? Man borde få bospara <strong>för</strong> unga, med bra ränta som kan ge<strong>ner</strong>era ett sparkapital<br />
och en insats till ett <strong>för</strong>sta startboende. Det behövs så klart många fler hyreslägenheter,<br />
små och effektiva, så flyttkarusellen får fart. Och fram <strong>för</strong> <strong>för</strong>tätade områden nära stan: alla<br />
behöver inte bo i city. För studerande krävs fler studentlägenheter – pronto! – i närheten av<br />
universiteten. Här måste kommu<strong>ner</strong>na ställa upp och anvisa mark.<br />
Monica von Schmalensee, Arkitekt SAR/MSA , VD White Arkitekter.<br />
För <strong>att</strong> fler bostäder <strong>för</strong> unga ska byggas behövs fler positiva incitament. Svenska kommu<strong>ner</strong><br />
är stora markägare och kan in<strong>för</strong>a kraftfulla åtgärder som inte behöver kosta<br />
sk<strong>att</strong>ebetalarna särskilt mycket. Tillåt högre exploateringstal <strong>för</strong> ungdomsbostäder,<br />
öronmärk mark <strong>för</strong> eller bygg i kommunens regi.<br />
Fredrik Kjellgren och Joakim Kaminsky, delägare i arkitektkontoret Kjellgren<br />
Kaminsky.<br />
Möjligheten <strong>för</strong> unga människor <strong>att</strong> göra ett inträde på bostadsmarknaden är högt<br />
prioriterat och mycket viktigt <strong>för</strong> en växande stad som Stockholm. Lösningen<br />
på ungdomars bostadssituation ligger i <strong>att</strong> möjliggöra byggande av många små<br />
och billiga studentbostäder och hyresrätter. Där<strong>för</strong> har vi bland annat ett studentpaket<br />
innef<strong>att</strong>ande 4 100 studentlägenheter, varav vi har påbörjat planarbete <strong>för</strong> cirka 1 400, och<br />
en halverad tomträttsavgäld <strong>för</strong> <strong>att</strong> stimulera byggandet av hyresrätter. Vårt övergripande<br />
mål om 15 000 bostäder bidrar också till en bättre bostadssituation <strong>för</strong> unga genom de flyttkedjor<br />
som uppstår i nybyggandets spår.<br />
Regina Kevius, stadsbyggnadsborgarråd (M) i Stockholms stad.<br />
hemuppgiften / 2011 / 59
Det finns tusen åtgärder man kan göra <strong>för</strong> <strong>att</strong> få igång byggandet, tre exempel är <strong>att</strong><br />
effektivisera plan och bygglovsprocesserna, skärpa kommu<strong>ner</strong>nas bostads<strong>för</strong>sörjningsansvar<br />
och utöka allmännyttan. Men bollen ligger hos regeringen. Vi har fortfarande<br />
en regering som inte lyckats formulera en problembild som överensstämmer med<br />
verkligheten och som på allvar bekräftar bostadsbristens omf<strong>att</strong>ning. Regeringen tror <strong>att</strong><br />
marknaden, flyttkedjor och futtiga <strong>för</strong>slag om sk<strong>att</strong>elättnader <strong>för</strong> de som kan hysa inneboende,<br />
kommer <strong>att</strong> lösa problemet. Kanske är det dags <strong>att</strong> tänka om?<br />
Vanda Kehr, Arkitektstudent, styrelseledamot i Sveriges Arkitekter.<br />
60 / hemuppgiften /2011<br />
Arbetet med Hemuppgiften har lärt mig <strong>att</strong> det inte finns några enkla svar på hur<br />
vi löser frågan om unga vuxnas boendesituation. Ansvaret ligger idag hos kommu<strong>ner</strong>na,<br />
men det är upp till regeringen <strong>att</strong> visa vägen och <strong>för</strong> byggbranschen <strong>att</strong><br />
hitta lösningarna. För <strong>att</strong> göra detta måste vi höja ambitionsnivån. Hur skapar vi <strong>att</strong>raktivitet<br />
på platser som till synes saknar potential? Hur bygger vi mer kostnadseffektivt utan <strong>att</strong><br />
<strong>för</strong> den sakens skull tappa i kvalitet? Hur skapar vi en mer inkluderande pla<strong>ner</strong>ingsprocess<br />
men med kortare handläggningstider? Genom tydligare spelregler <strong>för</strong> bostadsbyggandet,<br />
satsningar på pilotprojekt som utmanar konventio<strong>ner</strong>na och fram<strong>för</strong> allt genom <strong>att</strong> sprida<br />
insikten om <strong>att</strong> unga vuxnas boendesituation är något som berör alla i samhället läggs en<br />
god grund <strong>för</strong> lösningar <strong>att</strong> växa fram.<br />
Martin Livian, projektledare hemuppgiften, Sveriges Arkitekter.<br />
Hos oss hittar du hem, inte bara tak över huvudet.<br />
Vi arbetar aktivt med <strong>att</strong> utveckla hyresrätten som boendeform och Malmö<br />
som stad. Detta gör vi bland annat genom nyproduktion som skapar flyttkedjor,<br />
produktutveckling som tillsammans med kunderna <strong>för</strong>verkligar idéer som<br />
konstnärskollektiv och vår nära <strong>för</strong>valtning som ger odling mitt i staden.<br />
Vi vill fortsätta detta arbete tillsammans med malmöborna, alla malmöbor,<br />
gammal som ung. Tillsammans skapar vi vår hemstad!<br />
www.mkbfastighet.se
Flyttkedjorna<br />
löser<br />
inte<br />
problemet*<br />
*Att flyttkedjorna skulle lösa bostadsbristen bland unga har inget stöd i forskningen.<br />
Flyttkedjorna må skapa rörelse på bostadsmarknaden men inget tyder på <strong>att</strong><br />
bostäderna som frigörs kommer en ung debutant på bostadsmarkanden tillgodo.<br />
Glöm där<strong>för</strong> inte <strong>att</strong> bygga bostäder unga har råd <strong>att</strong> efterfråga.<br />
kan arkitektur få<br />
människor <strong>att</strong> växa?<br />
På White är vi tillsammans flera hundra som delar uppf<strong>att</strong>ningen om <strong>att</strong> arkitektur kan få<br />
människor <strong>att</strong> må bättre. Vi tror <strong>att</strong> nyskapande form kan bidra till en hållbar samhällsutveckling.<br />
Ett samhälle där alla får plats, höras och synas. Och vi tror på <strong>att</strong> skapa det tillsammans.<br />
White är ett av Skandinaviens ledande arkitektkontor med 550 medarbetare i Sverige och Danmark. Vår samlade<br />
kompetens omf<strong>att</strong>ar arkitektur, projektledning, stadsbyggnad, landskap, byggnadsvård, inredning, design och miljöledning<br />
i skedena strategi, koncept och produktion. Läs mer om oss på white.se<br />
hemuppgiften / 2011 / 61
Arkitektur gör skillnad<br />
Arkitektur är en viktig resurs i ett hållbart samhälle.<br />
Du som arbetar med samhällsbyggande kan med<br />
arkitekturen som redskap skapa en god miljö<br />
med hög livskvalitet och mervärden.<br />
Sveriges Arkitekter är din samarbets-<br />
part<strong>ner</strong> i detta viktiga arbete.<br />
Sveriges Arkitekter<br />
Swedish Association<br />
of Architects<br />
Sveriges Arkitekter har lång erfarenhet och kan ge stöd och råd i<br />
arkitekturpolitiskt visionsarbete, arkitekttävlingar och upphandling av<br />
arkitekttjänster.<br />
Vi kan hjälpa till med både strategi och process. Kontakta oss <strong>för</strong> en<br />
<strong>för</strong>utsättningslös tidig diskussion som kan inspirera och ge ett bra resultat.<br />
Mer information finns på www.arkitekt.se<br />
Kvarteret Böljan 4, Stockholm, vinnare av 2009 års bostadspris. Arkitekt: Kod arkitekter. Foto: Mathias Nero