BirdLife Sverige Verksamhetsberättelse 2022
BirdLife Sveriges verksamhetsberättelse är en sammanställning över årets arbete, både nationellt och regionalt. Verksamhetsberättelsen är av intresse för befintliga och blivande medlemmar, för regionala föreningar och klubbar samt för den egna personalen. Vidare ser vi vår verksamhetsberättelse som en tydlig källa för information vad gäller samverkanspartners och intressenter, samt stiftelser och fonder från vilka vi söker bidrag.
BirdLife Sveriges verksamhetsberättelse är en sammanställning över årets arbete, både nationellt och regionalt. Verksamhetsberättelsen är av intresse för befintliga och blivande medlemmar, för regionala föreningar och klubbar samt för den egna personalen. Vidare ser vi vår verksamhetsberättelse som en tydlig källa för information vad gäller samverkanspartners och intressenter, samt stiftelser och fonder från vilka vi söker bidrag.
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Sverige</strong> firade 50-årsjubileum<br />
under hösten <strong>2022</strong>. Berättelsen<br />
om pilgrimsfalken under de<br />
senaste 50 åren – från nästan<br />
utrotad i vårt land och nu på<br />
väg mot 600 häckande par – är<br />
en framgångssaga. Tack vare<br />
detta fantastiska arbete finns<br />
pilgrimsfalken i stort sett i alla<br />
<strong>Sverige</strong>s landskap och projektet<br />
är en av de mest lyckade<br />
naturvårdsinsatserna någonsin<br />
i <strong>Sverige</strong>. Ett 50-tal deltagare<br />
samlades på Nordens Ark i<br />
Bohuslän den 15–16 oktober.<br />
Deltagarna välkomnades av<br />
representanter för de organisationer<br />
som varit drivande under<br />
projektets senare år – Lotta<br />
Berg, ordförande på <strong>BirdLife</strong><br />
<strong>Sverige</strong>, Naturskyddsföreningens<br />
generaldirektör Karin Lexén<br />
samt två representanter från<br />
Nordens Ark. Bevarandearbetet<br />
har varit en stor samarbetsinsats<br />
mellan ovan nämnda<br />
organisationer och Göteborgs<br />
Ornitologiska Förening med<br />
Fågelcentralen. Det hela firades<br />
med en jubileumsmiddag,<br />
där deltagarna under helgen<br />
tog del av tillbakablickar från<br />
projektets arbete som startade<br />
1972, hur arbetet fortskrider i<br />
våra nordiska grannländer och<br />
hur arbetet kan komma att se<br />
ut framöver när vi möter effekter<br />
av klimatförändringar och<br />
exploatering.<br />
men troligtvis är det väderförhållanden<br />
i äggläggnings- och<br />
kläckningsstadiet samt efterverkningar<br />
av fågelinfluensan<br />
(HPAI/H5N8) som drabbat falken.<br />
I Mellansverige noterades<br />
till exempel att de häckningslokaler<br />
som låg mot väst misslyckades<br />
med häckningen eller<br />
hade små ungar vid ringmärkning<br />
som förmodligen berodde<br />
på omläggningskullar. Lokaler<br />
som var vända mot öster hade i<br />
stort sett normal häckning både<br />
vad gäller tidpunkt och antal<br />
kläckta ungar. Vi har tydliga<br />
tecken på en återhämtning av<br />
populationen då nya unga friska<br />
falkar anslutit, samt en förhoppning<br />
att fågelinfluensan klingar<br />
av. Lyckligtvis är populationen<br />
så pass stabil idag att vi har<br />
goda förhoppningar att effekten<br />
av fågelinfluensan inte drastiskt<br />
kommer påverka populationen.<br />
<strong>BirdLife</strong> <strong>Sverige</strong>s projekt Vitryggig<br />
hackspett Norrland har<br />
under <strong>2022</strong> arbetat framgångsrikt,<br />
med finansiering från<br />
Petra Lundbergs stiftelse och<br />
Strangells stiftelse. Under 2015<br />
och 2019 fick Norr- och Västerbotten<br />
ett välkommet inflöde<br />
av vitryggiga hackspettar österifrån.<br />
Det har gett ett genetiskt<br />
tillskott och nytt hopp om att<br />
arten kan växa sig stabil i norra<br />
<strong>Sverige</strong>. Med hjälp av matningar<br />
och teknisk utrustning såsom<br />
ljudboxar och viltkameror har<br />
arbetet effektiviserats, och fler<br />
vitryggar har kunnat lokaliseras.<br />
Av totalt 19 observerade vitryggar<br />
under <strong>2022</strong> är åtta hannar,<br />
sju honor, två juvenila (ungarna)<br />
och två obestämda i Norrbotten.<br />
Vitryggarna har synts till i<br />
fem kommuner i Norrbotten.<br />
Ett mycket glädjande besked<br />
kom under maj månad från<br />
Norrbotten, då ett ruvningsbyte<br />
observerades. Detta var den<br />
första konstaterade häckningen<br />
av vitryggiga hackspettar i<br />
Norrbotten på tolv år. Västerbotten<br />
hade i våras åtta par<br />
och fem lyckade häckningar.<br />
Samarbete med vitryggig hackspett<br />
sker med länsstyrelserna<br />
i Norr- och Västerbotten och<br />
med de regionala ornitologiska<br />
föreningarna. Vi har under <strong>2022</strong><br />
också fört en aktiv dialog med<br />
ansvarig länsstyrelse för uppdatering<br />
och framtagande av ett<br />
nytt nationellt åtgärdsprogram<br />
för Vitryggig hackspett, ett arbete<br />
som fortlöper under 2023.<br />
Övervakningen av pilgrimsfalkpopulationen<br />
har utförts<br />
enligt plan under <strong>2022</strong>, med<br />
inventering och ringmärkning<br />
av ett stort antal entusiaster.<br />
Falkpopulationen i <strong>Sverige</strong> är<br />
fortfarande stabil trots att 2021<br />
och <strong>2022</strong> visade på vikande<br />
häckningsframgång generellt i<br />
hela <strong>Sverige</strong>. Nästan en halvering<br />
av antalet ringmärkta ungar<br />
observerades under de senaste<br />
åren. Svealand och södra Norrland<br />
visar under <strong>2022</strong> på minskat<br />
antal lyckade häckningar<br />
samt mindre kullstorlekar. Orsaken<br />
till detta är inte helt klarlagt<br />
Paret vitryggig hackspett som häckade i Norrbotten <strong>2022</strong>. Foto: Berth-Ove Lindström<br />
45