2017 - Holmiensis 1
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HOLMIENSIS<br />
Nr 1 <strong>2017</strong>. Sedan 1963.<br />
RECCEVECKAN MARSSPEX MY SWEDEN
R e d a k t i o n e n<br />
Redaktören har<br />
ordet.<br />
Bästa läsare,<br />
Tänk att allt går så fort när man har roligt! Som kvällen då<br />
klubben hann stänga innan man hann fatta mod till sig att<br />
prata med personen man spanat på, eller semestern som tog<br />
slut just när man lärt sig hantera valutan och beställa en Coca<br />
Cola på vietnamesiska. Eller varför inte exemplifiera med min<br />
egen studietid som håller på att springa om mig med annalkande<br />
livsångest. Men låt oss lägga det åt sidan så länge.<br />
Till alla nya studenter vill jag säga att det är en epok i livet ni<br />
har att vänta. Livet kommer att gå upp och ned i maxfart och<br />
det enda ni ska göra är att njuta av resan och låta håret fladdra<br />
i vinden. Ni kanske tittar under lugg på alla gamla rävar som<br />
rör sig hemvant i nationslandskapet, sjunger snapsvisor utantill<br />
och dricker Bäska droppar utan bittra miner. Men det är<br />
vi, med några terminer i bagaget, som förstulet sneglar på er<br />
med nostalgi i blicken. En helt ny och magisk värld står inför<br />
era fötter. Recentioren Annie Pettersson tycks ha fått en försmak<br />
av den magin och har skrivit en fantastisk krönika om sin<br />
första upplevelse här på nationen som ni kan läsa längre fram.<br />
Själv drömmer jag mig tillbaka till när vardagsrutin var ett<br />
främmande koncept och varje sliten nationslokal sågs genom<br />
ett rosa skimmer. Tänk när man fortfarande hade energin att<br />
harva sig igenom en pubrunda, och ohämmat kunde spatsera<br />
runt på stan iklädd toga.<br />
Till dig som nyss flyttat hit bjuder <strong>Holmiensis</strong> på några<br />
praktiska överlevnadstips om du bläddrar vidare. Till dig vill<br />
Ansvarig utgivare<br />
Adam af Ugglas<br />
1q@stockholms.se<br />
Annonsförsäljning<br />
Marcus Laurén<br />
2q@stockholms.se<br />
Tryck<br />
Wikströms Tryckeri AB<br />
tel: 018-15 62 90<br />
Omslagsfoto<br />
Nils Weber<br />
Fotograf<br />
Henric Mörch &<br />
Nils Weber<br />
Kontakt<br />
Drottninggatan 11<br />
753 10 Uppsala<br />
tel: 0729647550<br />
holmiensis@stockholm.se<br />
jag också förmedla: ta väl vara på din tid i Uppsala. Livet i en<br />
studentstad är så mycket mer än studier. Tacka ja till allt som<br />
verkar roligt, allt som verkar läskigt eller svårt – du kommer<br />
att lista ut allt efter hand. Vad som än får det att fladdra till i<br />
din mage går med största sannolikhet att leva ut i den här stan.<br />
Sedan kan du blicka tillbaka på studentåren som en rosaskimrande<br />
epok i livet då allt var möjligt medan framtiden ännu<br />
hägrade i horisonten som ett avlägset hot och frälsning.<br />
Skolan är viktig, men den är som sagt inte allt. Jag älskar exempelvis<br />
att skriva, men inte om det innefattar fotnoter och<br />
sidhänvisningar. Det fick mig att börja som skribent för <strong>Holmiensis</strong>,<br />
för att skriva om det som får det att fladdra till inom<br />
mig. Om någon har läst vad jag skrivit är fantastiskt men<br />
sekundärt, att få ett forum att skriva i och gemenskapen som<br />
kommer till utgör själva motivationen.<br />
Fyra terminer senare och jag håller på att avsluta min tid som<br />
ansvarig redaktör. Får jag också tilläga att jag älskar att läsa alla<br />
smarta, roliga och intressanta artiklar mina redaktionssekreterare<br />
producerar. Och att sedan efter tusen vändor med korr,<br />
och grym insats från AD, se den fysiska produkten dimpa ned<br />
i brevlådan.<br />
Jag avser inte att skriva en självbiografi här, och inte heller är<br />
det mitt avskedsbrev. Vad allt detta leder fram till är att uppmuntra<br />
dig som också vill skriva att höra av dig till holmiensis@stockholms.se.<br />
Snart är det dessutom dags för val av nya<br />
redaktionsmedlemmar inför kommande läsår, så håll utkik på<br />
anslagstavlan! Jag ska lämna över stafettpinnen som redaktör<br />
och hoppas att någon likasinnad där ute vill styra denna skuta<br />
vidare mot nya vatten.<br />
Hej så länge!<br />
Clara Monserrat Forssén<br />
Redaktör<br />
2
R e d a k t i o n e n<br />
Vad ser du mest fram emot i vår?<br />
Känslan av att livet kommer tillbaka till en.<br />
Och på nationen?<br />
Marsspexet utan tvekan!<br />
Exempel från din slangvokabulär:<br />
“Solisar”, för soltorkade tomater såklart.<br />
Älskarom!<br />
Vad ser du mest fram emot i vår?<br />
Att träffa någon och bli kär...<br />
Och på nationen?<br />
Att träffa någon och bli kär...<br />
Exempel från din slangvokabulär:<br />
YOLO!!<br />
Clara Monserrat Forssén<br />
Redaktör<br />
Hanna Bäärnhielm<br />
Skribent<br />
Linn Ansved<br />
Art Director<br />
Vad ser du mest fram emot i vår?<br />
Att få fräknar på näsan.<br />
Och på nationen?<br />
Marsspexet!!!<br />
Exempel från din slangvokabulär:<br />
Lurre!<br />
Fredrika Lundh<br />
Skribent<br />
Vad ser du mest fram emot i vår?1:<br />
Alla blommor!!<br />
Och på nationen?<br />
Definitivt valborg, och vårbalen!<br />
Exempel från din slangvokabulär:<br />
Casa har jag börjat säga ganska ofta sen jag<br />
flyttade till Lund haha.<br />
Gabriel Norman<br />
Art Director<br />
Vad ser du mest fram emot i vår?<br />
Valborg alla gånger!<br />
Och på nationen?<br />
Det får bli Stocken Garden.<br />
Exempel från din slangvokabulär:<br />
“Tagga”, eftersom det kan betyda så mycket!<br />
Klara Printz<br />
Skribent<br />
Vad ser du mest fram emot i vår?<br />
Att börja använda solglasögon igen!<br />
Och på nationen?<br />
Öppnandet av innergården<br />
Exempel från din slangvokabulär:<br />
Hälsar gärna med ett “what up dawg”. Jag<br />
vet, det är pinsamt.<br />
Katarina Budrik<br />
Skribent<br />
Vad ser du mest fram emot i vår?<br />
Eating ice cream outside.<br />
Och på nationen?<br />
Using my lunch coupons.<br />
Exempel från din slangvokabulär:<br />
“To Bounce” as “to depart; to leave; to majesticaly<br />
exit the room while contemplating<br />
the meaninglessness of existence”.<br />
NATIONEN<br />
4 1Q HAR ORDET<br />
5 RECCEKRÖNIKA<br />
6 RECCEMOTTAGNING<br />
8 BELLMANSGASQUE<br />
10 MARSSPEXET<br />
NUDLAR, STUDIER OCH STÅLAR<br />
13 FLYTTA TILL UPPSALA, A COPING GUIDE<br />
14 OM KRITIK OCH ATT SUPA KÅL<br />
15 GUILTY PLEASURES<br />
17 SOM MAN ÄTER FÅR MAN SÅ<br />
18 LUNDH I LUND<br />
KULTUR OCH NÖJE<br />
19 KÄRLEK BRUTAL - DET DU INTE VILL LÄSA<br />
OM DU ÄR LYCKLIG OCH KÄR<br />
22 MY SWEDEN<br />
24 ARTIKELSERIE - SLANGEN GÖR REVOLT<br />
27 THE LAST PLACE I THOUGHT I WOULD BE<br />
28 SLANGKORSORD<br />
29 MVH, KURATELET<br />
3
N a t i o n e n<br />
1Q har<br />
ordet<br />
K<br />
ÄRA LÄSARE,<br />
Vårterminen är i gång här och precis när vi trodde att våren<br />
stod runt hörnet kom två decimeter snö. Men det gör oss ingenting,<br />
vi har redan avverkat en lyckad inskrivningsperiod<br />
med en fartfylld Bellmansgasque och ser med glädje fram emot<br />
vårens tillställningar!<br />
Husbandet som kom till under höstterminen har<br />
fått namnet Vibrato och har förutom vid premiären på Luccegasquen<br />
även underhållit oss under Bellmanssläppet, och det<br />
gjorde de bra. Landskapssalen förvandlas till dansgolv med<br />
scen och där dansar sig gästerna riktigt svettiga till tonerna<br />
från de begåvade musikerna vi har under ledning av vår fenomenala<br />
kapellmästare Dylan Holtlind.<br />
Missa inte årets Marsspex! Produktionen, ca 100<br />
personer stark, har den senaste tiden slitit med vad som verkar<br />
bli en riktig toppenföreställning. Den heter “Menigheten med<br />
livet” och föreställningarna går från 18 till 25 mars. Biljetter<br />
säljs precis som förra året nu också via internet på Billetto.se.<br />
Premiären 18 mars följs som kanske bekant av Marssgasquen<br />
med ett fartfyllt 04-släpp.<br />
Förra året satsades det större än vanligt på dagarna<br />
före Valborg med en tvådagars musikfestival. Stocken Garden<br />
kommer som tidigare nämnt tillbaka även <strong>2017</strong> och vi vill<br />
uppmana er att hålla utkik på våra sociala kanaler efter årets<br />
artistsläpp. På Stockengarden.se kommer information om festivalen<br />
uppdateras kontinuerligt en tid framöver. Vi kan nästan<br />
utlova ett av Uppsalas mest händelserika firanden och artister<br />
som kommer hålla pulsen och stämningen på topp.<br />
Vid årsskiftet tillträdde Marcus Laurén som Andre<br />
kurator, André Lerdell som Barmästare och Lisa Olofsson som<br />
Restaurangchef. En riktig powertrio som tillför så väl bra energi<br />
som roliga idéer för det kommande året. Vid första Lagtima<br />
Vårlandskap 13 februari valde vi också till vår stora glädje Edward<br />
Nehlbäck till Förste kurator och Hanna Skarin till Tredje<br />
kurator för perioden VT 17 - HT 18. Vi ser fram emot en<br />
trevlig överlämning under våren!<br />
Vårbaler! Helgen 7-9 april åker 25 ämbetsmän till<br />
vår vännation Malmö Nation i Lund för 30-årsjubileumsvårbal<br />
med inspektorsskifte. En tillställning som vi verkligen ser fram<br />
emot. Senare under våren håller vi i vanlig ordning egen Vårbal<br />
20 maj. Missa inte den heller!<br />
Biblioteket och arkivet som drabbades av vattenskada<br />
under hösten är snart återställt vilket naturligtvis också är<br />
ett glädjeämne.<br />
Avslutningsvis kan jag berätta att vi med medlemsrekord<br />
och inskrivningsrekord fortsätter jobba hårt på att vara<br />
just “Primus Inter Pares”. Har ni några frågor och funderingar<br />
kan ni alltid nå mig på 1q@stockholms.se!<br />
Allt gott!<br />
Adam af Ugglas<br />
Förste kurator<br />
www.stockholmsnation.se<br />
1q@stockholms.se<br />
4
N a t i o n e n<br />
RECCE-<br />
KRÖNIKA<br />
TEXT ANNIE PETTERSSON<br />
For me there was never any doubt as to which nation I<br />
was going to join. Being born and raised in Stockholm, it<br />
seemed like the obvious choice. I did not even have the<br />
patience to wait until the spring semester started; I signed<br />
up online several weeks before my first day in Uppsala.<br />
When I found out about Stockholm<br />
Week, I instantly knew I had to go.<br />
Finding out that there were a limited<br />
number of tickets made me a bit<br />
anxious that I would miss out; yet it<br />
still took me a week of passing the<br />
building twice everyday on my way to<br />
and from the English Park to muster<br />
enough courage to walk inside. I had<br />
no clue what lay inside, or where to<br />
go. My heart was pounding hard in<br />
my chest as I followed the signs. This<br />
was, of course, completely unnecessary,<br />
as the people sitting in the enrollment<br />
were among the nicest people I had<br />
ever met. I walked away feeling giddy,<br />
proudly flaunting my blue tote, and<br />
the excitement of what was to follow<br />
already bringing a smile to my face.<br />
Three weeks passed in a boring<br />
blur, and then February 7 rolled up.<br />
Going with a friend offered a sense of<br />
security, which then was completely<br />
lost when we were separated into different<br />
groups (Stadshuset for life!). Being<br />
fashionably late, I did not expect to be<br />
standing there awkwardly, being introduced<br />
to “ekonom” after “ekonom”,<br />
no-one quite knowing what to say after<br />
asking for name and study subject.<br />
But with time (as well as some alcohol)<br />
people - myself included - lost their<br />
typical Swedish stiffness. The most<br />
probable reason for this was likely our<br />
visit to the library; both the best and<br />
worst part of “Reccemottagningen”.<br />
The mentors hushing us, telling us that<br />
once we had entered, it was crucial that<br />
we be respectful, immediately piqued<br />
my interest. I instantly loved what lay<br />
inside; the suspenseful music filling the<br />
dark room, a mysterious fog crawling<br />
over the floor, three people behind the<br />
table set for a fancy occasion, illuminated<br />
solely by candelabras. Singing our<br />
first nation song, being told that we<br />
were horrible, and having to try again –<br />
these things were all fine. But what was<br />
not, however, was the “snaps” after the<br />
song. Here, my inexperience with alcohol<br />
came to bite me in the butt, because<br />
apparently you are not supposed to<br />
drink “Beska droppar” like a shot. Thank<br />
God for the beer, which I gracefully<br />
chugged down to get rid of the unbelievably<br />
disgusting taste in my mouth.<br />
“Reccemottagingen” was one of<br />
the most fun experiences of my life;<br />
singing poorly, but loudly, writing in<br />
the Song Book (only to later find on<br />
Facebook that the guy who wrote his<br />
name and number has a girlfriend).<br />
The “Reccegasque” was a blast as well,<br />
and could probably be summed up<br />
as: aching feet, an aching butt, the<br />
choir making you consider for the second<br />
time that week if you might be<br />
a lesbian, shots, future lawyers everywhere,<br />
and then some more shots.<br />
I am incredibly grateful of<br />
Stockholm Week, not only because<br />
it introduced me to how the nation<br />
works, or because I met some really<br />
nice people, but also because it helped<br />
me cope with leaving home for<br />
the first time. As I stood in Kakelbaren<br />
that Tuesday night, I closed my<br />
eyes, my heart finding the beat - of<br />
the music, of the nation, of Uppsala<br />
- and a grin spread over my face as I<br />
realised that this is my life now. That<br />
now is when my real life finally starts.<br />
5
N a t i o n e n<br />
RECENTIOR-<br />
MOTTAGNING<br />
Terminen drog i vanlig ordning igång med ett hejdundrande tempo<br />
och den så kallade Sthlmsveckan. Under denna vecka fick våra<br />
ärade recentiorer ta del av bland annat Reccemottagningen och<br />
Reccepubrundan. Under Reccemottagningen fick alla chansen att<br />
träffa nationens olika verksamheter och förhoppningsvis få lite inspiration<br />
till vad de själva kan engagera sig i inför framtiden. Detta skedde<br />
såklart under lite tävlingsinriktade former där olika delar av Stockholm<br />
slogs om den prestigefyllda vinsten. Kvällen avslutades med en första<br />
sittning där fokus låg, inte bara på att ha trevligt, utan också på att<br />
lära sig hur man skålar och dricker snaps. Stockholms nation i all ära,<br />
men under pubrundan visade även fler av de andra nationerna upp<br />
sig. Självklart avslutades kvällen ändå i vårt älskade hus och Kakel<br />
gungade under fötterna på taggade reccar.<br />
6
N a t i o n e n<br />
BELLMANS-<br />
GASQUE<br />
Sthlmsveckan avslutas alltid med den traditionella Recentiorsgasquen,<br />
eller Bellmansgasquen som den också kallas. Som så<br />
många före dem, samlades terminens recentiorer för att tillsammans<br />
tåga till Slottet där en ceremoni hölls. Under sittningen senare<br />
på kvällen sjöngs och skålades det i bästa manér samtidigt som<br />
grunden för ett rikare studentliv lades. På släppet flockades fler nykomlingar<br />
tillsammans med mer erfarna nationsmedlemmar, samt<br />
en och en annan räv – allt för att hälsa våra reccar välkomna!<br />
7
N a t i o n e n<br />
m<br />
TEXT CLARA MONSERRAT<br />
FORRSÉN<br />
MARSSPEXET<br />
– Menigheten med livet<br />
Vi befinner oss i Svea rike. Stämningen mellan Sverige och den nygamla ärkefienden<br />
Ryssland är minst sagt ansträngd. Då krig för första gången på över två hundra år kan<br />
bli verklighet för lilla landet Lagom återinförs värnplikten – panikartat. Till det dysfunktionella<br />
regementet i Boden kommer ett gäng förvirrade rekryter, som nu måste lära sig<br />
att samarbeta. I Boden finns ett politiskt parti. Nere på stan gormar de att Boden tillhör<br />
bodensarna. Men vad vill de egentligen med sin politik? Är det sant som ryktet säger,<br />
att en spion läcker information till ryssen? Vad händer egentligen med människor när<br />
allting ställs på sin spets, med liv och död och allt vad det innebär?<br />
Nu var det väl ingen som drog några<br />
förhastade slutsatser om att det är<br />
skarpt läge kring Östersjön, eller att<br />
Boden helt plötsligt satts på kartan.<br />
Det du precis läste utgör nämligen<br />
intrigen för Marsspexet <strong>2017</strong> – Menigheten<br />
med livet.<br />
Marsspexet som sätts upp varje<br />
år på Stockholms nation i, ja, mars, är<br />
ett kulturevenemang med gamla anor<br />
som varje år lockar en stor publik av<br />
både studenter och Uppsalabor. Har<br />
du ännu inte sett en Marsspexuppsättning<br />
har du en häftig upplevelse runt<br />
hörnet. Mellan 18 och 25 mars går<br />
föreställningen på nationen och vi har<br />
hört rykten om att årets uppsättning<br />
är något alldeles extra, så det vill du<br />
med andra ord inte missa.<br />
Marsspexet som startade på<br />
40-talet är ett av Uppsalas största<br />
studentspex och har anor ända tillbaka<br />
till 1850-talet. Flera idag kända<br />
kulturpersonligheter har startat sin<br />
bana på Marsspexscenen, och till dessa<br />
stjärnskott hör bland andra Henrik<br />
Hjelt.<br />
Marsspexet är helt och hållet<br />
arrangerat av studenter och engagerar<br />
varje år ca hundra produktionsmedlemmar.<br />
Som del av produktionen<br />
kan man hålla på med allt från att<br />
skådespela och stå på scen till att vara<br />
med och måla kulisser, sy kostymer<br />
och sälja biljetter. Många återkommer<br />
år efter år för att vara med och skapa<br />
denna upplevelse, och det sägs även att<br />
festerna är legendariska.<br />
Men för att backa bandet lite,<br />
vad är egentligen ett spex? Det är kanske<br />
inte helt självklart. Ett spex är helt<br />
enkelt en form av amatörteater uppfört<br />
av studenter, med tradition i Sverige<br />
och Finland. ”Spex” som egentligen<br />
är slang för ”spektakel” kommer<br />
från latinets ”spectaculum” vilket i sig<br />
betyder skådespel. Sveriges spexscen är<br />
idag utbredd till att innefatta de flesta<br />
universitets- och högskolefästen men<br />
sägs ha uppstått på vår egen nation<br />
med spexet ”Rudolf eller blodbadet på<br />
Sicilien”. Enligt traditionen uppförs<br />
detta urspex varje år på Stockholms<br />
nations Majmiddag medan Marsspexet,<br />
som är en hel pjäs i två akter, alltid<br />
gör premiär i samband med den så<br />
kallade Marssgasquen.<br />
De spex som till en början<br />
ofta bestod av parodier på klassiska<br />
latinska och grekiska dramer, har idag<br />
utvecklats till att bli färgsprakande<br />
shower med sång- och dansnummer i<br />
toppklass. En sak kan man dock alltid<br />
vara säker på, att man kommer att<br />
skratta. Ordvitsar varvas med fyndiga<br />
skämt och populärkulturella referenser<br />
– igenkänningshumor mixat med lite<br />
skämshumor och det brukar bli succé<br />
varje år! Många spex är kända för att<br />
innefatta så kallade omstarter vilket<br />
innebär att publiken kan skrika ut<br />
uppmaningar till skådespelarna att ta<br />
om en scen med en twist, exempelvis<br />
omstart på värmländska. Marsspexet<br />
har dock slopat omstarterna till förmån<br />
för en sammanhållen historia och<br />
en föreställning som alltid levererar<br />
jämn och hög kvalitet.<br />
Så om du inte har fattat<br />
galoppen än är Stockholms nations<br />
Marsspex något alldeles unikt som<br />
numera också går under benämningen<br />
”komikal”. Om det ännu inte gjorts<br />
tydligt nog är det alltså starkt rekommenderat<br />
att köpa sig en biljett. Eller<br />
strunt i rekommendationen, det är<br />
obligatoriskt!<br />
För mer information om Marsspexet<br />
i allmänhet, besök Stockholms<br />
nations Marsspex på Facebook och följ<br />
med behind the scenes på Instagram,<br />
@marsspexet, så missar du inget skoj!<br />
8
stockholms nations SPEXARCORPS GER<br />
marsspexet <strong>2017</strong><br />
MENIGHETEN<br />
pREMIAR<br />
18 mars!<br />
FORESTALLNINGAR<br />
19/3 - 25/3<br />
kop biljett!<br />
120 KR<br />
9
10
N u d l a r , s t u d i e r & s t å l a r<br />
FLYTTA TILL UPPSALA,<br />
A COPING GUIDE.<br />
TEXT KLARA PRINTZ<br />
För vissa är flytten till Uppsala och flytten från föräldrahemmet detsamma, för andra<br />
är det bara ännu en ny stad och för några är det knappt en flytt alls. Gemensamt för<br />
alla dessa är att etableringen till ett nytt boendearrangemang kan innebära många<br />
prövningar. Nedan följer ett par iakttagelser och förhoppningsvis lite tips och tricks.<br />
DET HÄR MED KOSTCIRKELN<br />
Du kanske är van att ha grönsaker till<br />
varje måltid och att äta en balanserad<br />
kost, men antagligen försvann det i<br />
samma takt som du fyllde frysen med<br />
fryspizzor under nollningen. För att<br />
försöka återta din hälsosamma livsstil<br />
är det en bra idé att ha en påse morötter<br />
i kylen. Dels är det ett enkelt sätt<br />
att inkorporera grönsaker i din mat,<br />
och dels ser det väldigt vuxet ut.<br />
DET HÄR MED ATT STRYKA<br />
Antingen har du skjorta till vardags,<br />
eller bara när det vankas sittning, oavsett<br />
är det viktigt att få känna sig lite<br />
krispig. Du kanske inte vet hur man<br />
använder ett strykjärn, eller så är ditt<br />
korridorsrum för litet för en strykbräda,<br />
men frukta icke! Häng dina kläder<br />
på galgar vid duschen och dra vinst av<br />
ångan när du själv ska göra dig fräsch.<br />
DET HÄR MED ATT SKAFFA NYA<br />
VÄNNER<br />
Oavsett om det gäller folk i klassen,<br />
på gymmet eller på nation är det<br />
alltid skönt med en gammal hederlig<br />
isbrytare. En komplimang är nog det<br />
mest effektiva sättet, men vågar man<br />
inte berömma någons snygga sneakers<br />
är erbjudandet om ett tuggummi alltid<br />
ett vinnande koncept. Se bara till att<br />
ta ett själv också så det inte verkar som<br />
att du antyder att personen har dålig<br />
andedräkt.<br />
DET HÄR MED KAFFE<br />
DET HÄR MED VÄXTER<br />
Dricker du inte redan kaffe är det dags<br />
att börja nu. Du behöver det för att<br />
värma upp dig i grupprummen på eko,<br />
du behöver det för att hämta energi<br />
inför sista tentapluggsruschen och du<br />
behöver det för att bekräfta din identitet<br />
som hårt arbetande student. För<br />
dig som inbiten kaffedrickare finns det<br />
ett ord som kommer rädda din redan<br />
ansträngda studentbudget, det stavas<br />
termos. Se till att investera i en som<br />
håller tätt och rymmer mycket.<br />
Få saker kan pigga upp så mycket, och<br />
samla vuxenpoäng, som ett fönsterbleck<br />
fyllt av prunkande grönska.<br />
Tyvärr är det lättare sagt än gjort att<br />
hålla dessa plantor levande. Plastväxter<br />
är i mångas ögon ett big no no,<br />
så om du lutar åt det hållet kanske<br />
du helt enkelt borde strunta helt i<br />
växter. Däremot kan det vara värt att<br />
införskaffa tjockbladiga plantor, de<br />
tenderar att överleva även om man<br />
skulle glömma vattna i både en och<br />
två veckor.<br />
11
N u d l a r , s t u d i e r & s t å l a r<br />
Om kritik<br />
och att supa kål<br />
För inte alltför länge sedan stötte jag på en Kritiker. Det var nattetid på en nation som inte var<br />
Stockholms, och jag halkade runt på uteplatsen i mina converseskor (som har blankslitna sulor<br />
och därför lämpar sig särskilt väl att fuldansa i). Jag var inte ensam om att halka runt, och på grund<br />
av det här landets säreget likformiga mode, inte heller ensam om skorna. Med mig var två<br />
kamrater som själva, intet ont anande, var på väg att utsättas för Kritikerns allra hårdaste kritik.<br />
D<br />
et hela började med en enkel fråga: ”vad<br />
blir man egentligen av att studera det<br />
ni studerar?”. ”Man blir det vi studerar”,<br />
svarade S. ”Men vad jobbar man med?”,<br />
fortsatte Kritikern enträget. ”Man kan<br />
jobba med väldigt många olika saker.<br />
Det är väldigt brett” bröt M in. Så gick<br />
det vidare. Kritikern var väldigt kritisk<br />
mot vårt val av studier. Kritikern var<br />
väldigt kritisk mot ämnet vi studerade<br />
överhuvudtaget. Kritikern var faktiskt<br />
väldigt kritisk mot det mesta, däri inte<br />
inkluderat min karaktärisering av nationalekonomi.<br />
Skämtsamt definierade<br />
jag en nationalekonom som någon som<br />
enbart var intresserad av att utarma resurser<br />
ur andra människor. Det var precis<br />
vad Kritikern tyckte var den sanna<br />
beskrivningen av dessa, tydligen hemska,<br />
människor. Mitt skämt flög högt<br />
över huvudet, som en svala i juni, eller<br />
så var det kanske inte särskilt roligt.<br />
Ni ser hur synd det är om mig.<br />
Att bli ifrågasatt! Att folk har mage!<br />
Det är något oerhört. Jag som är så förträfflig.<br />
Mja, jo. Det kanske jag är, men<br />
det är inte poängen. För jag tror nämligen<br />
att jag är en lika god kålsupare, fast<br />
med udden riktad mot andra ämnen än<br />
de just jag studerar. Kanske än värre;<br />
jag anklagar dig, läsaren, för att med<br />
en viss sannolikhet också supa kål. Jag<br />
TEXT MATTIAS FORSGREN<br />
”Visst skulle det<br />
kunna vara så<br />
att alla utom<br />
”vi” är dumma<br />
i huvudet, men<br />
jag har träffat<br />
oss vid flera<br />
tillfällen och är<br />
inte så säker.”<br />
tror alla, eller åtminstone många av<br />
oss, är Kritiker vad gäller ett kurspaket<br />
eller ett annat. Oresonligt negativt inställda<br />
till det där hokus-pokuset som<br />
de, till skillnad från oss, pysslar med.<br />
Jag har kvar gamla kursböcker<br />
där det står att det här inte enbart<br />
drabbar studiebidragstagare, utan är<br />
ett allmänmänskligt fenomen, men jag<br />
upplever det oavsett som att det antar<br />
särskilda proportioner när vi kommer<br />
in på allt studentikost. Tänk att ”de”<br />
där borta inte fattar att ”de”, åtminstone<br />
på pappret, ägnar åtta timmar<br />
om dagen åt trams. Vad bra ”vi” måste<br />
vara i jämförelse med sådana tomtar.<br />
Det Kritikern inom oss inte<br />
tänker, och kanske inte heller vill tänka<br />
på, är att vi sällan har den blekaste<br />
aning om vad ”vi” pratar om. Eftersom<br />
”vi”, varken på pappret eller någon an-<br />
nanstans, inte ägnar åtta timmar om<br />
dagen åt att lära oss om det ämne vi<br />
recenserar är det tveksamt hur ofta ”vi”<br />
har på fötterna att ge ett utlåtande.<br />
Visst skulle det kunna vara så att alla<br />
utom ”vi” är dumma i huvudet, men<br />
jag har träffat oss vid flera tillfällen och<br />
är inte så säker. Kritikern på en nation<br />
som inte var Stockholms kanske hade<br />
rätt. Jag, M och S kanske slösar bort<br />
våra liv på att lära oss en massa trams.<br />
Det vet jag helt enkelt inte. Jag vet bara<br />
att jag tror att Kritikern inte heller vet.<br />
Vi kan vara försiktiga och nyanserade i<br />
vår kritik av andra människor. Vill vi?<br />
12
N u d l a r , s t u d i e r & s t å l a r<br />
Guilty<br />
PLEASURES<br />
TEXT KLARA PRINTZ<br />
I en värld vars bästa sida alltid visas upp på Instagram är det lätt att förledas. I lunchrum<br />
runt om på institutioner där klassisk musik som pluggsoundtrack diskuteras är det lätt att<br />
låta sig luras. I kön till drickfontänen på gymmet där senaste dieterna jämförs är det lätt<br />
att känna sig utanför. Det räcker dock att bara skrapa lite på ytan innan den mindre<br />
smickrande sanningen blottläggs och människor börjar visa sig vara, ja, lite mer mänskliga.<br />
Läs dessa bekännelser från Uppsalas alla hörn och gläds åt tanken på att du inte är<br />
den enda som inte är så perfekt hela tiden.<br />
”Mina dagar går ut på att vaka över<br />
människor, mest irriterande studenter<br />
men också en och annan vresig gubbe.<br />
Ändå älskar jag mitt jobb, lukten, de<br />
ekande ljuden, känslan av att här vilar<br />
enorma mängder kunskap, erfarenheter<br />
och livsöden. Därför är det ju<br />
ännu viktigare att hålla på reglerna.<br />
Ingen mat, ingen dricka, tala med små<br />
bokstäver och så vidare. Det är kanske<br />
just därför som det känns så himla<br />
härligt efter stängning. Då kan jag<br />
i lugn och ro gå och köpa en riktigt<br />
stökig kebab på Slottsgrillen, ta med<br />
den tillbaka, och smaska i mig den i<br />
den tysta läsesalen med One Direction<br />
i högtalarna.”<br />
- Anonym anställd på Carolina<br />
Rediviva<br />
Jag vet att mina<br />
grannar ser mig,<br />
men jag bryr mig<br />
aldrig om att<br />
dra ned gardinerna,<br />
det tillför<br />
på något sätt.<br />
”När jag kommer hem från praktiken<br />
och har haft en dålig dag finns det en<br />
sak som får mig att må bättre. Powerballader<br />
från 80-talet och nakendans i<br />
vardagsrummet. Jag vet att mina grannar<br />
ser mig, men jag bryr mig aldrig<br />
om att dra ned gardinerna, det tillför<br />
på något sätt.”<br />
- Läkarstudent termin 7<br />
”Man får se så mycket när man<br />
kränger falafel runt 01.30, kanske för<br />
att många inte reflekterar över att det<br />
är en annan människa som serverar<br />
deras fyllekäk. De bråkiga får generellt<br />
en falafel mindre i sina rullar, och de<br />
ensamma själarna kan istället få en<br />
extra. Men min favoritgrej är nog att<br />
få servera ett par, och helst ett sådant<br />
som träffats under kvällen. Det är lite<br />
tafatt, lite nervöst och det är väldigt<br />
lätt att se vilka de är. Av en outgrundlig<br />
anledning gillar jag att ösa ner lite<br />
extra vitlökssås i deras rullar, och jag<br />
fnissar för mig själv när jag ser dem gå<br />
vidare hem tillsammans.”<br />
- Skiparen av rättvisa<br />
13
N u d l a r , s t u d i e r & s t å l a r<br />
”Jag kan lätt köpa en Daimtårta från<br />
Almonde och äta upp den helt själv<br />
medan jag sitter och pluggar hemma<br />
en tisdag. Dock måste jag se till att<br />
göra mig av med bevisen innan min<br />
sambo kommer hem, hon tror nämligen<br />
att vi är ett par som äter nyttigt<br />
och ekologiskt.”<br />
- Smygätaren<br />
”När jag började gymma för tre år<br />
sedan öppnades en ny värld. Jag<br />
kände mig inte längre som den lilla<br />
spinkiga, hjälplösa människan jag<br />
brukade känna mig som. Tyvärr är<br />
det fortfarande så många ser mig.<br />
Gymmet där jag tränar befolkas, som<br />
de flesta gym, av ett gäng spännisar.<br />
De ser gymmet som sitt eget vardagsrum<br />
och går med breda, självklara steg<br />
fram till maskinerna de vill använda.<br />
När frågan ”är du klar snart” kommer<br />
blir jag alltid lika irriterad. Jag ser som<br />
sagt kanske inte speciellt stark ut, men<br />
jag är seg som få. Bara för att jävlas<br />
brukar jag svara ”nej” och dra igång<br />
ett set med sjukt många reps, fast inte<br />
så tunga vikter. Jag älskar att se dem<br />
stå och trampa medan jag ockuperar<br />
deras älskade cable cross i ytterligare<br />
20 minuter.”<br />
- Gymmyran<br />
”Alla tror att jag bara läser Dostojevskij<br />
på fritiden, dricker dyrt rött vin<br />
och har djupa diskussioner om polsk<br />
arkitektur från 1800-talet. Jag gillar<br />
den bilden av mig, och går gärna runt<br />
i polotröjor och känner mig kulturell.<br />
Vad ingen vet är att mina kvällar<br />
snarare spenderas framför Youtube<br />
och videos med namn som ”How to<br />
get the perfect Kylie Jenner make-up<br />
look” och ”5 things guys hate about<br />
girls’ fashion”. Jag skulle hellre dö än<br />
att erkänna det här för mina kursare,<br />
så nästa dag berättar jag glatt om den<br />
fantastiskt obskyra dokumentär om<br />
indiska hemmafruar jag såg.”<br />
- Den okulturella kulturevetaren<br />
”Jag vet inte hur många gånger jag<br />
fått ta stora steg över en gammal spya,<br />
plocka fimpar på innergården eller<br />
bytt trottoar då ett gäng dårar i lakan<br />
kommit frammarscherande. De tror<br />
att de äger den här stan. Men dröm<br />
om deras ångest när de, morgonen<br />
efter, kommer för att hämta upp sina<br />
cyklar utanför nationen, och ”någon”<br />
har flyttat på dem.”<br />
- Förbittrad trebarnsfar<br />
14
K u l t u r & N ö j e<br />
SOM MAN ÄTER FÅR MAN SÅ<br />
TEXT FREDRIKA LUNDH<br />
Nu när allt känns grått och trist ute kan man passa på att kompensera det genom att<br />
skapa sin egen djungel i studentrummet. Som student är inte riktigt växter det man prioriterar<br />
att lägga pengar på dock (man vill ju kunna köpa många PO på torsdagarna).<br />
Men många frukter går lätt att plantera och blir utmärkta krukväxter. Ett plus är att det<br />
både är billigt och att du får lyxa till det med goda frukter.<br />
CITRUS<br />
Citrusfrukter är väldigt lättodlade och<br />
det är i princip omöjligt att misslyckas.<br />
Du kan plantera alla sorter du hittar<br />
i mataffären och alla har lite olika utseende<br />
på plantan så testa gärna flera!<br />
Ta frön av den sort du vill<br />
plantera, skölj dem i ljummet vatten<br />
och låt dem sedan torka i någon dag.<br />
Därefter är det bara att peta ner dem<br />
ca en cm djupt i en kruka fylld med<br />
jord. Vattna rejält och sätt sedan på en<br />
plastpåse eller plastfolie med lufthål<br />
för att behålla fukten. Placera sedan<br />
varmt och soligt. Inom någon vecka<br />
kommer plantan att titta fram och då<br />
tar du bort plasten och låter den stå så<br />
att den får mycket solljus och kan växa<br />
sig stark och fin.<br />
AVOKADO<br />
Avokado är relativt lätt att odla och<br />
plantan är mycket fin med stora,<br />
vackra gröna blad. Dock så kan det<br />
ta lång tid att få en kärna att gro så<br />
det gäller att ha tålamod. Man kan<br />
antingen sätta avokadokärnan direkt<br />
i jord eller låta den gro i ett glas med<br />
vatten. Oavsett vilket är det bra att<br />
låta kärnan torka någon dag och sedan<br />
försiktigt pilla av skalet, då minskar<br />
risken att kärnan börjar mögla.<br />
Om du väljer att plantera i jord<br />
bör du täcka ungefär halva kärnan<br />
med jord och ha den ”spetsiga” sidan<br />
uppåt. Vattna och ställ sedan krukan i<br />
en plastpåse som försluts. Kärnan trivs<br />
nämligen bäst när det är fuktigt. Det<br />
är dock viktigt att lufta den då och då<br />
och se till att den inte står blött utan<br />
enbart fuktigt.<br />
Om du istället väljer att gro<br />
kärnan i vatten kan man lägga den i<br />
ett vattenglas så att ungefär hälften av<br />
kärnan är under vatten. Ett tips är att<br />
sticka nålar eller tandpetare i kärnan<br />
så att den kommer upp lite och roten<br />
kan få plats att växa. Sätt tre nålar<br />
kring mitten av kärnan så att nålarna<br />
kan vila på kanten av glaset. Däremot<br />
gäller det att vara försiktig så att man<br />
inte råkar skada kärnan för mycket.<br />
Byt vatten 1-2 gånger i veckan och se<br />
till att den aldrig torkar ut. Efter några<br />
veckor bör du ha ett alldeles eget<br />
avokadoträd på tillväxt.<br />
MANGO<br />
Mango är lite svårare att lyckas med<br />
så ett tips är att sätta fler kärnor på en<br />
gång för att öka chanserna. Plantan är<br />
väldigt fin med stora, smala och lite<br />
glansiga blad. Det kan ta lång tid för<br />
mango att gro så även här måste man<br />
ha tålamod!<br />
Här finns det flera olika metoder<br />
man kan testa. Oavsett vilken metod<br />
du väljer bör du börja med att skrubba<br />
bort allt fruktkött som är kvar på kärnan.<br />
Om du vill testa att gro kärnan i<br />
glas kan du stoppa ner den direkt efter<br />
att du skrubbat av fruktköttet. Sen är<br />
det bara att vänta. Byt vatten ofta och<br />
plantera kärnan i jord när den börjat<br />
gro.<br />
För att få plantan att gro direkt<br />
i jord bör man försiktigt bända upp<br />
skalet. Plocka sedan ur själva kärnan<br />
som ser ut som en stor böna och<br />
plantera den horisontellt. Täck kärnan<br />
med ett tunt lager jord och vattna.<br />
Sätt på en plastpåse eller plastfolie<br />
med lufthål för att hålla jorden lagom<br />
fuktig. Ställ krukan varmt, till exempel<br />
på ett element.<br />
En tredje metod man kan testa<br />
är att först låta kärnan stå i vatten i<br />
2-3 dagar för att sedan plantera den<br />
vertikalt med den tjockare delen uppåt<br />
och med det hårda skalet kvar på.<br />
Förslut och placera sedan på samma<br />
sätt som i alternativ två.<br />
Några andra frukter som man<br />
kan testa att plantera är passionsfrukt,<br />
kiwi, granatäpple och papaya. En<br />
bra sak att tänka på är att ekologiska<br />
frukter oftast har lättare för att gro<br />
men det kan fungera även om de inte<br />
är det. Glöm bara inte att låta fröna<br />
torka i några dagar innan du planterar<br />
så att de inte börjar mögla.<br />
Nu har du något att göra nästa<br />
gång du behöver prokrastinera tentaplugget!<br />
15
N u d l a r , s t u d i e r o c h s t å l a r<br />
L<br />
L<br />
UNDH I UND<br />
Efter tre terminer vid Uppsala universitet tog jag mitt pick och pack och lämnade<br />
Uppsala för Lund, och Stockholms nation för Malmö nation. Under<br />
två av mina terminer i Uppsala var jag klubbverkare här på nationen. I<br />
Lund är jag både engagerad och bor på Malmö nation, så under året kommer<br />
jag att jämföra de två städerna och vad deras studentliv har att erbjuda.<br />
TEXT FREDRIKA LUNDH<br />
Älskade Uppsala,<br />
Jag är hemskt ledsen, men jag måste<br />
berätta en sak. Det är bättre uteliv i Lund.<br />
Så, nu var det sagt. Hoppas ni inte blir<br />
alltför arga. Anledningarna är många.<br />
Här nere kan man i princip<br />
gå ut varje dag i veckan och faktiskt ha<br />
kul. Det finns till och med flera alternativ<br />
att välja på de flesta dagarna. Det<br />
är inte så bra för studierna dock (sorry<br />
mamma och pappa, jag lovar att jag<br />
pluggar lite ibland också). Drinkarna<br />
är även mycket billigare, en GT kostar<br />
ynka 45kr (!). Kan ni förstå hur mycket<br />
pengar man sparar? Emellertid slutar<br />
det alltid med att man lägger dem på<br />
några extra shots senare samma kväll.<br />
Men man hade kunnat spara pengar<br />
om man hade haft någon form av självdisciplin<br />
(vilket jag absolut inte har).<br />
Klubbarna är dessutom alltid öppna<br />
till minst klockan 02, vilket betyder<br />
”Storstock” varje vecka! Det är även en<br />
härligare stämning. Folk är gladare (läs<br />
fullare) och går ”ål in” varje utgång. En<br />
annan stor fördel är att jag bor i samma<br />
hus som klubben, tre trappor ner<br />
och jag är där. Mycket smidigt i början<br />
och slutet av kvällen måste jag säga.<br />
Jag borde kanske skriva något<br />
som Uppsala är bättre på också så att ni<br />
inte hatar mig. Och det finns faktiskt<br />
en sak där Uppsala utklassar Lund.<br />
Det är gasquer. Jag tror inte riktigt att<br />
Lund har förstått grejen med sittningar.<br />
På en gasque ska det vara ordning<br />
och reda. Man ska klä upp sig. Man ska<br />
skåla med sina bordsgrannar efter sången.<br />
Man ska sitta tyst under tal. Inget<br />
av detta är studenter i Lund särskilt bra<br />
på, och liksom fester är traditioner viktiga.<br />
Det kanske har att göra med att<br />
deras motsvarande 3Q inte har någon<br />
stav att banka med. Jag får sno med<br />
mig den nästa gång jag är på besök och<br />
se om det blir någon skillnad! Eller så<br />
kanske Felicia i egen hög person kan<br />
komma hit och styra upp det hela (vad<br />
sägs om en utbytestermin som 3Q i<br />
Lund?). En annan sak Uppsala är bättre<br />
på, eller framförallt Stockholms<br />
nation, är drinkutbudet. Här nere har<br />
du i princip fem drinkar och fem shots<br />
att välja på. På Stockholms nation är<br />
möjligheterna oändliga, även om man<br />
köper samma varje gång så finns ändå<br />
möjligheterna där. För att inte nämna<br />
lokalerna. Uppsalas nationer är extremt<br />
mycket vackrare, inga fula tegelbyggnader<br />
från 60-talet inte. Lund har<br />
visserligen AF-borgen, men det är<br />
inte alls samma sak som ett eget litet<br />
slott. En sittning i Landskap kommer<br />
alltid att slå en sittning i Malmö nations<br />
källare hur mycket de än försöker.<br />
Men trots Lunds många fördelar<br />
har Uppsala och Stockholms nation<br />
ändå en speciell plats i mitt hjärta.<br />
Vänliga hälsningar<br />
Er Lundakorrespondent,<br />
Fredrika ”Freddie” Lundh<br />
16
K u l t u r & N ö j e<br />
KÄRLEK<br />
BRUTAL<br />
- det du inte vill läsa om<br />
du är lycklig och kär<br />
Jag tänker väldigt mycket på kärlek, jag gillar verkligen kärlek,<br />
men det är ett ganska svårt ämne att skriva om. Var börjar<br />
man ens? Rosor är röda, violer är blå…? Eller ska man skriva om<br />
hur kärlek är på internet, hur det har tänkts om kärlek genom<br />
tiderna, i Sverige? Varför inte bara baka ihop allt! Välkommen<br />
in till min skalle och dess spretande tankar om detta ämne.<br />
TEXT HANNA BÄÄRNHIELM<br />
17
K u l t u r & N ö j e<br />
I mitt lägenhetshus finns det fyra<br />
våningar. På varje våning finns det fyra<br />
dörrar. Dessa dörrar är alltid stängda,<br />
eller ja, ibland kan en stå på glänt, men<br />
det är inte en medveten gest mot mig<br />
att stiga på. Istället kan jag komma på<br />
mig själv med att kika in och konstatera:<br />
”se där! Vilken ful skohylla”, inget mer.<br />
Jag tar hissen upp till mig och stänger<br />
min egen dörr. I mitt lägenhetshus<br />
finns det 16 dörrar som nästan alltid är<br />
stängda och det är så vi vill ha det. Det<br />
är så jag och de andra 40 procenten av<br />
den svenska befolkningen som bor i<br />
singelhushåll vill ha det. Vi gillar vår<br />
självständighet, vi gillar att vara oberoende<br />
individer. Om du säger något<br />
annat är du inte riktigt svensk (jag vill<br />
inte ha det så här, snälla rädda mig).<br />
Jag blir ständigt påmind<br />
om min ensamhet. När mjölken är<br />
slut kan jag inte skylla på någon annan<br />
än mig själv, jag kan inte be<br />
någon annan att ta ut soporna, bädda<br />
sängen, byta toarullen, hämta<br />
posten, laga middag, klia mig på ryggen,<br />
klia mig i håret, prata med mig.<br />
Jag blir även ständigt påmind<br />
om att jag söker efter kärlek.<br />
Tinder är min näst mest använda applikation,<br />
jag gillar inte ens Tinder,<br />
men jag har inget val – det finns inga<br />
killar i min lägenhet. Ibland undrar jag<br />
varför så mycket av min tankeverksamhet<br />
går åt till detta sökande, jag menar,<br />
finns det ens ”en andra hälft”? Här och<br />
nu, klockan 21.51 en måndag när ingen<br />
har sms:at, skrivit på Tinder eller ringt,<br />
skulle jag förmodligen svara ”nah”.<br />
Den antika komediförfattaren Aristofanes<br />
skulle däremot säga ”eh jah”<br />
och sen skulle han dra denna historia:<br />
För länge sedan fanns det tre kön:<br />
manligt, kvinnligt och androgynt. Dessa<br />
människor hade fyra ben, fyra armar,<br />
ett huvud och två ansikten. Eftersom<br />
de var alldeles runda, som sfärer, kunde<br />
de hjula mycket bra och mycket fort.<br />
De var starka varelser. En dag försökte<br />
de ge sig på gudarna. Det gick inte så<br />
bra och som straff för sin hybris blev de<br />
kluvna i två delar. Det är därför vi nu<br />
har två ben och två armar, och naveln<br />
vår är ett minnesveck från denna delning.<br />
Nu när vår natur var kluven rusade<br />
halvorna längtansfullt mot varandra, de<br />
slog armarna om varann, klamrade sig<br />
samman i sin längtan efter att bli ett<br />
och dog av hunger och allmän passivitet<br />
eftersom de inget ville göra utan varandra.<br />
Guden Zeus greps av medlidande<br />
och flyttade könsorganen till framsidan<br />
på dem. De tvåbenta människor som<br />
härstammade från de androgyna var<br />
nu varsin hälft som kunde förenas och<br />
skapa nya människor. De som härstammar<br />
från enkönade fyrbentingar blir<br />
homosexuella och söker likasinnade.<br />
Och är vi inte snälla blir vi nog delade<br />
en gång till och får hoppa runt enbenta.<br />
Kids, detta är en skröna, ni<br />
får vara hur elaka ni vill mot gudarna,<br />
vi kommer förbli tvåbentingar som<br />
desperat söker efter vår andra halva.<br />
Kärlek och äventyr är en lyckad<br />
kombination. Kärlek ska vara ett<br />
äventyr. Se bara på Tristan och Isolde,<br />
Werther och Lotte, Heathcliff och<br />
Cathy eller Christian Grey och Anastasia<br />
Steele. Stormande romanser där<br />
dagarna blir till år medan de tänker på<br />
varandra, vill vara med varandra, beror<br />
på varandra, älskar varandra, eller så<br />
blir det bara dödsdöd. På min Tinder<br />
kan det gå månader innan någon ens<br />
skickar den vinkande handen, jag får<br />
inte ens ett ”hej”. Uppenbarligen har<br />
vi gillat något hos varandra, men vi<br />
kan inte sätta fingret på vad, så vi leker<br />
tysta leken tills att någon kommer på<br />
det. Och de få gånger då jag faktiskt<br />
börjat en konversation så dör den<br />
oftast efter några meddelanden. För<br />
“För min del eftersom jag tröttnat<br />
på att självförfatta vår episka<br />
kärlekshistoria.”<br />
18
K u l t u r & N ö j e<br />
min del eftersom jag tröttnat på att<br />
självförfatta vår episka kärlekshistoria.<br />
Den första kärleken, den<br />
stora kärleken, kärleken som ska vara<br />
för resten av ens liv, var är du? Det<br />
sjungs och skrivs mycket om denna<br />
kärlek. Lisa Ekdahl tycker att jag<br />
ska öppna mitt fönster och ropa till<br />
honom, för jag kommer aldrig glömma<br />
honom i mitt hjärta. Goethe lät sin<br />
Werther skjuta sig i skallen för att han<br />
aldrig fick sin. Jag själv, jag irrar mest<br />
runt efter denna kärlek och jag har<br />
lärt mig att det kallas för den flygande<br />
holländaren. Kärlek ska upplevas<br />
som unik och den älskande människan<br />
ryggar inför tanken på att upprepa<br />
den någon annanstans senare. Men<br />
då och då märker hon inom sig själv<br />
en slags spridning av kärleksbegäret.<br />
Hon förstår då att hon är dömd att irra<br />
intill döddagar, från kärlek till kärlek.<br />
Jag är inte ensam om detta<br />
irrande, känns mest som att alla i<br />
hela Sverige går omkring planlöst. Vi<br />
är alldeles för oberoende, alldeles för<br />
individuella för att kunna ta ett beslut<br />
om tvåsamhet. Kanske var det detta<br />
Trump tänkte på när han sa ”look<br />
at what happened last night in Sweden”.<br />
Han syftade säkerligen på alla<br />
tusentals svenskar som svepte vänster<br />
och låste sin dörr till singelhushållet.<br />
Han menade nog inte alls detta, men<br />
jag passar på att be om ursäkt till alla<br />
ni killar jag har svept vänster på. Jag<br />
är ledsen att jag inte gillade era magrutor/katter/hundar/djungeldjur/<br />
toalettselfies/längder/beskrivningar,<br />
jag är ledsen att jag inte gav er en<br />
ärlig chans att bli min andra hälft!<br />
Visste du att var fjärde människa<br />
i Sverige dör ensam? Alltså sådär<br />
ensam så att ingen vet att den dog, inte<br />
ens morgonen efter, eller morgonen<br />
efter den. Kanske efter två veckor, då<br />
grannarna börjar klaga på dålig lukt,<br />
då förstår man att någon har dött bakom<br />
den stängda dörren. Jag kan inte<br />
tala för hela Sverige när jag skriver<br />
det här, men min absoluta rädsla är<br />
inte längre att tala inför människor.<br />
Min absoluta rädsla är att dö ensam<br />
i denna lägenhet, sätta middagen<br />
i halsen och kvävas till döds, utan att<br />
någon fattar att det händer. Jag bor-<br />
Kanske var det<br />
detta Trump<br />
tänkte på när<br />
han sa ”look<br />
at what happened<br />
last<br />
night in Sweden”.<br />
de nog skriva någon typ av ”möjligt<br />
död-manual” och ge till mina vänner.<br />
Kan i alla fall glädja mig åt att Inkasso<br />
troligen kommer upptäcka det relativt<br />
snabbt om jag dör, eftersom jag inte<br />
använder autogiro - kan väl vara det<br />
enda positiva med att inte använda det.<br />
Det är inte säkert att man<br />
behöver känna lycka när man är kär.<br />
Att gå runt och ha känslor för någon<br />
kan ibland mest bara vara skitjobbigt.<br />
Det är skitjobbigt att magen ska pirra<br />
varje gång något händer på telefonen,<br />
och ännu värre när det visade sig<br />
onödigt – det var bara en notis om att<br />
Stina har lagt ut en trästol på ”Köp, Sälj<br />
och Skänkes i Uppsala”. Det är heller<br />
inte säkert att vi känner lycka i Sverige.<br />
Den polska sociologen Zygmunt Bauman<br />
ser att ett lyckligt liv är ett liv där<br />
man övervinner bekymmer och löser<br />
svårigheter. Lyckan infinner sig när<br />
man ser att man har löst svårigheterna.<br />
Men denna lycka försvinner när<br />
välfärden ökar. Arbete, pengar, mättad<br />
hunger, några faktorer som gör oss lyckliga,<br />
några faktorer som är ”hanterade”<br />
i detta land. Men något som staten,<br />
något som politikerna inte kan hjälpa<br />
dig med är att vara med människor,<br />
att vara en i gruppen. Det får du klara<br />
själv. Och människor som har tränats<br />
i att vara självständiga (hela Sverige)<br />
förlorar förmågan att leva tillsammans<br />
med andra människor. För du har redan<br />
berövats förmågan att umgås. För<br />
ju självständigare du är, desto svårare är<br />
det att släppa oberoendet och ersätta<br />
det med ett mycket behagligt ömsesidigt<br />
beroende. Med andra ord: vi är<br />
troligen inte så lyckliga och vi kommer<br />
troligen aldrig hitta kärlek på riktigt i<br />
Sverige… Jaha, det här blev ju ett rätt<br />
så pissigt avslut på denna kärleksstory.<br />
Rosor är röda, violer<br />
är blå, det här sög, hejdå!<br />
Hanna Bäärnhielm<br />
Om ni vill bli lite mörkrädda, och förstå vart många av<br />
dessa tankar och siffror kommer ifrån, ska ni sätta er ner<br />
och se på Erik Gandinis dokumentär The swedish theory<br />
of love (SVT play).<br />
19
K u l t u r & N ö j e<br />
“My Sweden”<br />
as seen by (very introverted) outsiders<br />
TEXT KATARINA BUDRIK<br />
In the Autumn of 2015 the literature landscape of Estonia was dominated by quite a<br />
peculiar book titled My Sweden – a Society Without Birth Pains? written by Charlotte Lii<br />
Tipp. Part autobiography, part integration manual to Swedish society, the book offered<br />
the rarest perspective on Sweden and Swedes and here are three main traits as seen by<br />
introverted Northerners.<br />
What is the first thing that comes to<br />
your mind when you think about how<br />
Swedes are described by foreigners?<br />
Blond, beardy Vikings? Hard on the<br />
outside, soft on the inside? Reserved,<br />
calm and emotionless?<br />
Well, to be fair I heard all of them<br />
and I – in solidarity with the book’s<br />
author - could not disagree more. The<br />
reason for such a clash with “typical<br />
outsider” perspective stems from<br />
very simple truth – the description<br />
provided above is how an average extroverted<br />
Southerner would describe a<br />
Swede. Introverted Northern siblings<br />
– Finland and Estonia - on the other<br />
hand, beg to differ.<br />
“HOW ARE YOU DOING?”<br />
Me and the author share a common<br />
ground – we come from a society<br />
where the question “how are you doing?”<br />
is considered a very personal one<br />
and is usually asked only by the people<br />
you either share a bed, a couple of<br />
embarrassing stories, or both of those<br />
things in whatever order. In Sweden,<br />
on the other hand, this HAYD-questions<br />
pop out of everywhere and everyone<br />
as it is considered a polite way<br />
of starting a small talk. As a result, an<br />
Estonian that is greeted like that goes<br />
through all five stages of shock while<br />
desperately searching for the nearest<br />
emergency exit, and due to that forgets<br />
to answer altogether. The Swede, in<br />
turn, suspects that his conversation<br />
partner is either deaf or raised by a<br />
pack of wolves – both options do not<br />
encourage further contact.<br />
Additionally, and this is something<br />
that causes Finns and Estonians an<br />
existential crisis, the how are you<br />
doing question is not supposed to be<br />
answered in detail. Here our introverted<br />
nature cannot understand why to<br />
ask a question if you are not interested<br />
in hearing about the rough dietary<br />
plan of our pet moose. And how “fine,<br />
thank you, what about you?” can be<br />
considered a polite and appropriate<br />
answer if it does not provide the listener<br />
with information on current life<br />
status of the respondent?<br />
Charlotte Lii Tipp offers the<br />
first rule of integrating into Swedish<br />
society – always ask the “how are you<br />
doing?” question first. Then repeat<br />
whatever was the first word of your<br />
partner’s answer. NB! If the first word<br />
is “bad” or “not okay” do not repeat it,<br />
because…<br />
THE SOCIETY OF HELPERS<br />
Because then you will get a character<br />
from every introverts deepest and<br />
darkest nightmares. A very concerned<br />
Swede who apparently harboured<br />
dreams of becoming a Superman since<br />
childhood. Coming from suspicious<br />
Soviet Union mentality, displays of<br />
care and concern are immediately<br />
distrusted by any Estonian. Why<br />
should anyone outside the family and<br />
two closest friends care? Charlotte<br />
”Asking a Swede for<br />
help is like using<br />
a flamethrower –<br />
good for big tasks,<br />
not so good for<br />
minor light-thecandle<br />
kind of<br />
activities.”<br />
Lii Tipp answers laconically “because<br />
Swedes are like that, they care about<br />
20
N u d l a r , s t u d i e r & s t å l a r<br />
K u l t u r & N ö j e<br />
everything and everyone in the most<br />
sincere manner”.<br />
Apart from shocking Estonian to<br />
the edge of heart attack, such helpful<br />
attitude brings forward another<br />
personality trait of Swedes – if they<br />
decided to help you, they will help<br />
you, even if the help was not asked<br />
for. The author tells a story of how her<br />
colleagues at the hospital found out<br />
she is not doing any sports (the reason<br />
for that being simple lack of interest<br />
in any kind of extra movement). The<br />
crowd went mad. Meetings were held,<br />
and proposals of all sorts of activities<br />
and clubs to join were offered – from<br />
jogging to horseback riding. The work<br />
of Swedish comrades was seriously<br />
halted by the need to help an Estonian<br />
woman out to find the way to enjoy<br />
sports once again. The fact that the<br />
Estonian did not ask for guidance<br />
nor displayed any signs of interest did<br />
not stop the brave missionaries. The<br />
situation resolved when Charlotte in<br />
the purest desperation mentioned that<br />
she likes to take walks in the evening,<br />
which, coincidentally, is not considered<br />
a sport in Estonia. Local Swedes<br />
screamed Heureka!, named her habit<br />
“powerwalking” giving it a legit sports<br />
title, and finally went on with their<br />
lives. Swedes were happy, Estonian<br />
confused, balance in the universe<br />
restored.<br />
Therefore, the second rule of integration<br />
- asking a Swede for help is like<br />
using a flamethrower – good for big<br />
tasks, not so good for minor light-thecandle<br />
kind of activities.<br />
TRYGGHETSNARKOMANI<br />
Originally a concept developed by<br />
David Eberhard, yet Charlotte Lii<br />
Tipp provides almost a whole chapter<br />
on the need of feeling safe in Sweden,<br />
which so drastically differs from the<br />
introverted Northern perspective.<br />
Basically, here we see the clash of<br />
modus operandi – in Sweden you have<br />
the right to be safe. In Estonia and<br />
Finland (and mainly due to neighbour<br />
Russia) safety is something you<br />
actively fight for. Living VS Survival, in<br />
other words.<br />
On the bright side, obsession with<br />
safety and safe spaces makes Sweden<br />
perfect for any kind of otherwise<br />
oppressed minorities, creating a small<br />
Paradise on Earth. On the negative<br />
side, it tends to make people too soft<br />
and thin-skinned, unable to resist long<br />
periods of stress. This is exactly where<br />
the problems start. Raised for survival,<br />
yet thrown into a “living” environment<br />
makes Estonians and Finns appear as<br />
too tough, rude, and perhaps aggressive,<br />
as we could clearly see form show<br />
Partaj (Kanal 5) sketch about Jarmo<br />
(just youtube it).<br />
To illustrate, I remember being asked<br />
on the streets of Uppsala about how I<br />
felt about a problem of being inappropriately<br />
touched in the nightclub. I<br />
honestly answered that this occurrence<br />
is not my problem, but the person’s<br />
who decided to grab something not<br />
meant for him. Shocked, I was asked<br />
to clarify my position. “Simple,” said<br />
I in the most Sherlockian manner, “a<br />
person who would do that will have<br />
a broken nose afterwards. Perhaps<br />
couple of missing teeth too.”<br />
21
K u l t u r & N ö j e<br />
ARTIKELSERIE: SPRÅKETS MAKT - DEL III<br />
SLANGEN<br />
GÖR<br />
REVOLT<br />
TEXT CLARA MONSERRAT FORRSÉN<br />
”Chilla lide, ooaaah, ta det launa.” Så har det låtit när hiphopgruppen Labyrint satt Uppsalaslangen<br />
på kartan, och kanske är jag inte den enda som behövt gissa sig fram för<br />
att dechiffrera en del av deras låttexter. Bland studenter och inom nationen etableras<br />
egna slangord, det pratas om ”korren”, ”tentafekke”, ”rävar” och ”bambis”. Nästan alla<br />
områden och kretsar har sina interna uttryck i syfte att skapa en känsla av gemenskap,<br />
men det är också ett sätt att bryta mot en språklig norm. Just slang som fenomen är<br />
starkt förknippat med ungdomsrevolt och jag har grävt lite djupare i hur det också kan<br />
användas som strategi för att utöva motmakt.<br />
22
K u l t u r & N ö j e<br />
På universitetet<br />
fostras vi in i det<br />
vetenskapliga,<br />
formella och<br />
”korrekta” språket.<br />
I verkligheten<br />
ligger dock språket<br />
i händerna,<br />
eller munnen, på<br />
språkbrukarna och<br />
kan skifta enormt.<br />
Slang är ett talspråkligt<br />
fenomen<br />
som existerar<br />
världen över och<br />
består av lokala eller sociala versioner<br />
av det vardagliga språket. Slangspråk<br />
etableras ofta inom ungdomskretsar<br />
och yrkesgruppen men existerar till<br />
och med i teckenspråk. Slang kan<br />
bland annat bestå av kortformer<br />
eller ordförvrängningar, nyskapande<br />
benämningar och metaforer, eller lån<br />
från andra språk. ”Korre” är just en<br />
kortversion av korridor precis vad<br />
”bambi” blivit för ”barmästarbiträde”.<br />
”Räv” som i andra fall brukar beteckna<br />
en listig person, används här på<br />
nationen som metafor för en veteran i<br />
sammanhanget.<br />
Att använda sig av interna<br />
uttryck och omskrivningar har olika<br />
funktioner. En anledning kan vara<br />
detsamma som användandet av<br />
smeknamn. Precis som att vi använder<br />
smeknamn för de personer vi har en<br />
nära relation till, fungerar också slangord<br />
för att uttrycka en närhetsrelation<br />
och skapa emotionella band. Att på<br />
så sätt kalla korridoren man bor i för<br />
”korren” laddar ordet med bibetydelser<br />
som gör ”korren” mer personlig.<br />
I vissa fall får slangord sådan<br />
spridning att de till slut plockas upp<br />
av standardspråket. Exempelvis hade<br />
du kanske ingen aning om att ord som<br />
”tjej”,”jycke” och ”att kirra” ursprungligen<br />
kommer från romani. I dagens<br />
mångkulturella samhälle plockas<br />
många uttryck in från framförallt<br />
engelska och i Sverige mycket från<br />
turkiska, arabiska och spanska. Idag<br />
får slangord stor spridning globalt via<br />
sociala medier.<br />
Slangen utgör ofta en del av<br />
en jargong till för att skapa gruppgemenskap<br />
och distansera sig mot<br />
andra. På så sätt är det inte så konstigt<br />
att ungdomar och socioekonomiskt<br />
utsatta grupper är flitiga brukare av<br />
slangspråk. Slangen blir ett sätt att<br />
skapa sig en identitet och ett sätt att<br />
uttrycka sig på. Det är inte för inte<br />
som det ibland kallas ”gatans poesi”.<br />
Slangen är kreativ, lekfull, nyskapande<br />
”Det är inte för inte<br />
som det ibland kalllas<br />
”gatans poesi”.<br />
Slangen är kreativ,<br />
lekfull, nyskapande<br />
och politisk.”<br />
och politisk. Ordens karaktär kan<br />
variera i styrka, från lätt vardagligt till<br />
vulgärt, vilket såklart också är en fråga<br />
om status och vem som bestämmer<br />
hur man bör tala.<br />
Om man citerar Nationalencyklopedin<br />
är slang rent definitionsmässigt<br />
ett ”vardagligt språkbruk som<br />
ligger på en stilistisk nivå under det<br />
neutrala språket”. Om man stannar<br />
upp lite vid det påståendet kan man<br />
börja ställa sig ett par frågor. Vad är<br />
ett ”neutralt” språk? Kan ett språk någonsin<br />
vara det? I så fall, vad innebär<br />
det att stilistiskt befinna sig ”under”<br />
den standarden och vem avgör det?<br />
Om slangen är det neutrala språkets<br />
motsats är det alltså per definition<br />
alltid laddat.<br />
Akademin står för den intellektuella<br />
eliten och präglar det språkbruk<br />
som har hög status och därmed ger<br />
makt i vårt samhälle. Som princip<br />
lånar vi in ord i språket från grupper<br />
och kulturer med prestige. När det<br />
kommer till slang däremot är principen<br />
den motsatta: prestigen återfinns i<br />
det låga och vulgära och ofta grundar<br />
sig slangen i värden som styrka, tuffhet<br />
och ibland även kriminalitet.<br />
Slang är det som inte är accepterat<br />
som vårdat språk. På så sätt kan<br />
slangspråk användas som en rebellisk<br />
akt – ett sätt att ta avstånd från vuxenvärlden<br />
eller etablissemanget. Att<br />
utmana språkstandard, den ”neutrala”<br />
uttrycksform som är den norm som<br />
är kopplad till nationen, blir på så<br />
sätt politiskt. Det sticker i ögonen på<br />
språkvårdare och de som tillskansat sig<br />
status i samhället genom en allmänt<br />
ansedd ”hög” språkstil. Slang handlar<br />
med andra ord om omvänd prestige.<br />
Maktförhållandena kastas om och<br />
helt plötsligt är det eliten som erfar<br />
utanförskap, de besitter inte längre<br />
det kulturella kapital som är relevant i<br />
sammanhanget.<br />
Communication accomodation<br />
thory är en teori som kommer från<br />
språkvetenskapen. Enligt den teorin<br />
anpassar vi oss språkligt i ett kommunikationstillfälle<br />
beroende på vem vi<br />
talar med. Underbegreppet convergence<br />
består av en vilja att efterlikna<br />
samtalspartnern. Motivationen bakom<br />
det kan ligga i ett försök att effektivisera<br />
kommunikationen eller för att<br />
erhålla social bekräftelse. Maintainence<br />
innebär att bibehålla sin vanliga stil<br />
och divergence står för den kommunikationsstrategi<br />
där man förstärker<br />
de lingvistiska skillnaderna gentemot<br />
samtalspartnern. Divergence indikerar<br />
att talaren inte behöver eller<br />
vill bli bekräftad. Inom grupper kan<br />
23
K u l t u r & N ö j e<br />
KORRE<br />
BAMBI<br />
LAUNA<br />
divergence ha funktionen att etablera<br />
gruppidentitet. Att på så sätt använda<br />
sig av en slang som inte passar in i<br />
sammanhanget kan alltså ses som ett<br />
uttryck för divergence: att insinuera att<br />
man inte söker social bekräftelse utan<br />
snarare ta avstånd.<br />
Att använda sig av ett kodat,<br />
internt språk bjuder in till en värld<br />
som inte är åtkomlig för alla, att<br />
fjärma sig mot något och samtidigt<br />
skapa samhörighet invärtes. Kanske<br />
kan du relatera till en plötslig känsla<br />
av utanförskap när ett samtal blivit<br />
allt för internt och det är som att de<br />
andra pratar över huvudet på en. Slang<br />
används identitetsskapande genom<br />
att på olika sätt markera tillhörighet,<br />
avståndstagande och gränsdragningar<br />
grupper emellan. Språket blir en<br />
symbol för gruppens existens och plats<br />
i världen.<br />
Slang kan alltså användas i<br />
många olika syften: för att etablera<br />
en avslappnad samtalsnivå, markera<br />
grupptillhörighet eller utestänga<br />
andra. För att provocera, uttrycka sig<br />
kreativt, eller för att skapa sig en persona.<br />
Många kan nog känna igen sig<br />
i att vara del av ett sammanhang där<br />
en slags jargong används men aldrig<br />
utanför. Eller att man pratade på ett<br />
helt annat sätt som tonåring jämfört<br />
med nu. Man uttrycker sig vårdat i<br />
klassrummet men skulle bli utskrattad<br />
om man använde samma språkbruk<br />
bland sina vänner utanför universitetet.<br />
Genom slangen skapar vi sociala<br />
band. Det fungerar inkluderande åt<br />
ett håll och exkluderande åt ett annat.<br />
På så sätt blir det ett sätt att uttrycka<br />
motstånd, egenmakt, solidaritet och<br />
uteslutning.<br />
Slang är en naturlig del av alla<br />
språk och kan alltså fungera som en<br />
förhandlingsstrategi om maktpositioner<br />
och identiteter. Att slang kan<br />
provocera är också en fråga om en<br />
vilja hos etablissemanget att bevara<br />
det språk man skapar mening med.<br />
Ibland assimileras slangord i standardspråket<br />
men för det mesta är<br />
slangen den snabbast föränderliga<br />
delen av språket. Vissa ord trendar för<br />
att sedan snabbt gå ur tiden. När jag<br />
var yngre var det till exempel lame att<br />
säga ”ball”, medan det nu verkar mer<br />
ballt än att säga ”lame”. Som jag själv<br />
förmodligen nyss statuerat exempel på,<br />
är strategin att använda slang i hopp<br />
om att låta cool ett säkert sätt att få sig<br />
själv att framstå som just motsatsen.<br />
Visserligen finns det slang som står<br />
sig över generationsgränserna, men de<br />
flesta slanguttryck lever bara några år i<br />
den lokala språkmiljön. När pappa väl<br />
snappat upp en slangfluga har ungarna<br />
med största sannolikhet redan övergett<br />
det och gått vidare till andra uttryck.<br />
För när gemene man tagit in ordet i<br />
sin vokabulär är det förmodligen för<br />
att det har förlorat sin särskiljande<br />
eller provocerande funktion – det<br />
upprör inte längre.<br />
Nu tänkte jag gå och kirra lite<br />
käk och ta det launa. Vill du testa dina<br />
egna slangkunskaper? Bläddra då vidare<br />
till sida 28 och försök lösa korsordet<br />
med Stockholmsslang.<br />
24
K u l t u r o c h n ö j e<br />
The Last Place I thought I<br />
would be<br />
It was New Year’s Eve, in which I found myself in Riga, Latvia. It was also the last place on Earth I thought<br />
I would ever be. Originally, I wanted to join some of my classmates that traveled to Lapland but the tickets<br />
sold out. So, I started looking for a trip anywhere. Then I saw I could be in Riga for New Year’s. I committed<br />
to go and when the day finally arrived I was excited. Let me tell you that I have been to many<br />
European cities, from Venice to Stockholm, Rome and Lourdes, and Riga was my favorite. The reason is<br />
because it is not a stereotypical city that is hailed as beautiful, like Paris or Barcelona, yet it still is. At least<br />
to me it was. Plus, they have really, I mean really cheap alcohol, and on New Year’s it is just beautiful.<br />
The city were lit with Christmas<br />
lights, similar to that of Gamla<br />
Stan, but Old Town Riga is much bigger<br />
so they had more lights and it made the<br />
buildings look amazing. The history of<br />
the city is also, just as long as Stockholm’s.<br />
For example, when the Swedish<br />
occupied it, and the Soviet Union occupied<br />
it, parts of the city were created, in<br />
which the architecture is incredibly different<br />
from another. Being from California,<br />
I am not accustomed to seeing<br />
different types of buildings all at once<br />
and when this happens, I think that it<br />
gives the city character. Meaning that<br />
this city is truly unlike no other in the<br />
world because of the history that is has.<br />
However, Riga is also modern<br />
with a variety of events that one<br />
can attend, especially on New Year’s<br />
Eve. For example, there was a two-story<br />
restaurant and bar that had amazing<br />
food, right across from a good rock<br />
club where I spent most of the night.<br />
I won’t give names because you should<br />
find them on your own. I don’t mean<br />
TEXT JOHNATHAN SANCHEZ<br />
to be rude but there are certain things<br />
in life people should figure out alone,<br />
and also I don’t remember the names<br />
of the places or where they were. Did<br />
I mention alcohol was really cheap?<br />
Anyway, there was another<br />
“I won’t give names<br />
because you should<br />
find them on your<br />
own. I don’t mean<br />
to be rude but there<br />
are certain things in<br />
life people should<br />
figure out alone.”<br />
aspect as to why I loved Riga. The people<br />
were so friendly, now whether that is<br />
because of the alcohol I will have to find<br />
out. Whenever my friends and I had a<br />
question for directions or which local<br />
places were best to eat in, the Latvians<br />
were incredibly friendly every single<br />
time and would point us to all the small<br />
and unknown places. Also, while walking<br />
in the streets during New Year’s,<br />
everyone were friendly and showed<br />
us good places to go while we were<br />
searching for somewhere to go dance.<br />
For very little money I was<br />
able to take a ferry to Riga, spend New<br />
Year’s and come back to Uppsala for<br />
about 1,000 kr. It was a strange experience<br />
being in Riga, because never in<br />
my life had I made a plan to visit that<br />
city. I expected nothing from it, yet it<br />
left such an impression that I wonder<br />
how I could of not have ever planned<br />
to be there. If you have not visited<br />
Riga yet you should definitely consider<br />
it, especially as a New Year’s Eve<br />
destination. Plus, really cheap alcohol.<br />
25
K u l t u r & N ö j e<br />
12<br />
15<br />
7<br />
10<br />
6<br />
1<br />
9<br />
13<br />
2<br />
3 4<br />
5<br />
8<br />
11<br />
14<br />
16 17<br />
SLANGUTTRYCK - KORSORDET<br />
VÅGRÄTT<br />
5. Ett annat ord för att “springa” som ofta används i<br />
förorten<br />
7. Detta ord kan bland annat betyda liten kärra, sex, fladdrande<br />
känsla, pizza och i Stockholm kan det även betyda<br />
krokben<br />
8. Ett förstärkande prefix som kan slängas på vilket adjektiv<br />
som helst!<br />
9. När någon/något är schysst eller bra<br />
10. Väldigt liten summa pengar<br />
12. Att ha tur<br />
14. Detta ord syftar inte på att personen har en mage, utan<br />
att den är kaxig<br />
15. När du sitter och bajsar och förevigar det på bild<br />
16. Övernatta improviserat, sova över på soffan/golvet hos<br />
någon (gammalt slanguttryck från 1920-talet)<br />
LODRÄTT<br />
1. När man går tillbaka till bilderna från Spanien 2011 på<br />
någons Instagram så gör du detta<br />
2. Ett ljudligt utsläpp av gaser i magen<br />
3. Hand<br />
4. När man bara feströker<br />
6. Ett annat ord för polisbil<br />
9. (uttalas som morrande “åh”) Ett morrande ljud som görs<br />
vid svår irritation/frustration<br />
11. Detta och mello är en given kombination<br />
13. Stockholmare kan kalla råvaran som räddade oss från<br />
svälten för detta<br />
17. Svarttaxi<br />
1. LURKA. 2. BRAKARE. 3. HUMMER. 4. KALASPUFFAR. 5. AXA. 6. DISCOTAXI. 7. PIRRA. 8. AS. 9. HYVENS. 10. KORVÖRE. 11. CHIRRE. 12. FLAX.<br />
13. PLUGG. 14. KAGIG. 15. SKITSELFIE. 16. KINESA. 17. APA.<br />
26
K u l t u r & N ö j e<br />
2Q 3Q BM<br />
RC<br />
Hej allihopa, vare sig ni är<br />
medlemmar, ämbetsmän<br />
eller gamla stockholmare!<br />
Så var det dags för min första<br />
spalt här i tidningen och vad<br />
ska man då skriva..? Ja, bra<br />
fråga… Hur som helst hoppas<br />
jag att alla ni läsare, vare sig<br />
ni är ämbetsmän eller gamla<br />
stockholmare har haft en bra<br />
start på detta år! För min egen<br />
del har jag äntligen börjat<br />
känna mig ordentligt hemmastadd<br />
på kontoret och första<br />
månaderna på Stockholms<br />
nation har varit minst sagt<br />
fartfyllda! Även om det är vitt<br />
ute när jag skriver detta, tycker<br />
jag att det börjar kännas<br />
som om våren är på väg, och<br />
våren <strong>2017</strong> i Uppsala, på den<br />
främsta av nationer, är något<br />
att se fram emot! Hoppas att<br />
ni alla får en fin mars månad<br />
och ser till att inte missa årets<br />
Marsspex som står för dörren!<br />
Bästa stockholmare!<br />
På kontoret letar sig solen in<br />
medan vi ägnar nästan all vår<br />
tid åt att planera årets valborgsfestival<br />
Stocken Garden.<br />
Jag vet att vi tjatar om den,<br />
men det är verkligen så stort.<br />
Att få leda förberedelserna<br />
och se hur alla lägger ner sin<br />
själ i detta projekt tillsammans<br />
får allt att falla på plats.<br />
Det är något alla borde få uppleva<br />
men är få förunnat.<br />
Dessutom jobbar<br />
vi med den mycket viktiga<br />
frågan om tryggheten på nationen<br />
och i klubbklimatet<br />
samt utvecklingen av den så<br />
kallade Trygghetsgruppen.<br />
Denna intressegrupp startades<br />
på initiativ av våra ämbetsmän<br />
och jobbar just med<br />
trygghet och jämställdhet,<br />
både på Stocken men också<br />
genom en nystartad arbetsgrupp<br />
i Kuratorskonventet för<br />
att vidga arbetet även till de<br />
Kära landsmän, men framförallt<br />
bästa ämbetsmän!<br />
Vårterminen har rivstartat.<br />
Många torsdagar och<br />
en gasque har passerat och<br />
det känns som igår jag klev<br />
på som Barmästare. Första<br />
tiden som kurator har varit<br />
som talesättet ”tiden går<br />
fort när man har roligt”, och<br />
ibland går tiden lite för fort.<br />
Först och främst vill jag rikta<br />
ett stort tack till mina ämbetsmän<br />
– ni gör dagen möjlig<br />
för många utav våra gäster. Jag<br />
vill också passa på att tacka<br />
mina eminenta bartenders.<br />
Utan er skulle mitt jobb vara<br />
så mycket svårare!<br />
I skrivande stund<br />
sitter er Barmästare med stora<br />
bekymmersrynkor i pannan.<br />
Hur många flaskor skumpa<br />
ska vi egentligen beställa till<br />
valborg? Ja, det är en bra fråga.<br />
Ni får helt enkelt vänta och se.<br />
Jag kan bara säga att jag ser<br />
Kära Stockholmare!<br />
Kära Stockholmare!<br />
Vi har kommit en bit in på<br />
vårterminen, och trots att det<br />
i skrivande stund är snöstorm<br />
ute, är våren och alla dess<br />
härligheter på intåg. Vi har<br />
avverkat ännu en inskrivningsperiod<br />
och hyrt ut nationen till<br />
glada gäster varje helg. Efter att<br />
ha blivit inkastad i restaurangchefsjobbet<br />
börjar jag äntligen<br />
bli varm i kläderna. Tack till<br />
min företrädare Ludvig Eby<br />
som peppat, haft ett tålamod<br />
som jag inte har och guidat mig<br />
till att känna mig mer självsäker<br />
i mitt arbete. Kontoret och nationen<br />
har kommit att bli mitt<br />
andra hem, och mina kollegor<br />
nära vänner. Jag arbetar med att<br />
driva nationens restaurangverksamheter,<br />
både kortsiktigt och<br />
långsiktigt, tillsammans med<br />
duktiga mästare, uthyrningsansvarig,<br />
ämbetsmän och nissar.<br />
Det är ni som gör mitt jobb<br />
Andre Kurator<br />
Marcus Laurén<br />
andra nationerna.<br />
Det var allt för mig!<br />
enormt mycket fram emot de<br />
tre dagarna nu.<br />
Känner ni yran? Jag<br />
så otroligt roligt! Nu blickar<br />
vi framåt, mot fågelsång, vita<br />
sneakers och en Valborgshelg<br />
Tredje Kurator<br />
känner den, låt våren starta!<br />
som heter duga!<br />
Felicia Enequist<br />
André Lerdell<br />
Lisa Olofsson<br />
Barmästare<br />
Restaurangchef<br />
27
stockholms nations SPEXARCORPS GER<br />
marsspexet <strong>2017</strong><br />
MENIGHETEN<br />
KALENDARIUM VT17<br />
Fre 17 mars<br />
Lör 18 mars<br />
Mån 27 mars<br />
Tor 30 mars<br />
Fre 28 april<br />
Lör 29 april<br />
Sön 30 apr<br />
Mån 1 maj<br />
Mån 8 maj<br />
Fre 19 maj<br />
Lör 20 maj<br />
Sön 21 maj<br />
Tor 25 maj<br />
Tor 1 juni<br />
Marsslabb<br />
Marsgasque med Marsspexpremiär<br />
Andra Lagtima Vårlandskap<br />
STOR-torsdag<br />
Skvalborg - Stocken Garden<br />
Kvalborg - Stocken Garden<br />
Valborg<br />
Majmiddag<br />
Tredje Lagtima Vårlandskap<br />
Vårbalsslabb<br />
Vårbal<br />
Vårbalsbrunch<br />
STOR-torsdag<br />
Sista Torsdagsklubben öppet till 02<br />
pREMIAR<br />
18 mars!<br />
FORESTALLNINGAR<br />
19/3 - 25/3<br />
kop biljett!<br />
www.stockholmsnation.se<br />
120 KR