Gedigen och genomgripande” ”Våta” fakulteter inleder miljöarbetet
Gedigen och genomgripande” ”Våta” fakulteter inleder miljöarbetet
Gedigen och genomgripande” ”Våta” fakulteter inleder miljöarbetet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
LTH vidgar kretsen<br />
sid IX-XIII<br />
LUNDS<br />
UNIVERSITET<br />
MEDDELAR<br />
----------------<br />
NUMMER 9<br />
OKT 2001<br />
ÅRGÅNG 34<br />
Ny chef för<br />
kulturarvet<br />
sid 9<br />
I
II<br />
Innehåll<br />
Nya ögat mot rymden…<br />
…värms av jorden under sig. Ja, astronomerna är<br />
stolta över sitt nya intelligenta hus på Sölvegatans<br />
höjder, där jordvärmen bara är en av finesserna.<br />
Närmast himlen kommer det gamla vattentornet<br />
– ett jätteperiskop, som leder stjärnljuset ner till<br />
ett laboratorium i underjorden.<br />
Vill uppleva Mars<br />
Samarbetet med LTH lockade John Connolly till<br />
Lund. NASA-forskaren Connolly utvecklar obemannade<br />
rymdsonder, men drömmer om att uppleva<br />
det ögonblick då inte bara en robot utan också<br />
en levande människa sätter sin fot på planeten<br />
Mars. Det får gärna vara Connollys egen fot…<br />
Genetiskt kaos…<br />
…utbryter i tumörceller vid vissa svåra cancerformer,<br />
visar lundaforskaren David Gisselsson.<br />
Han är en av de få i Europa som forskar kring<br />
telomerer, kromosomernas ändpartier, som har en<br />
nyckelroll för att celler ibland omvandlas till cancer.<br />
Hans rön uppmärksammas nu internationellt.<br />
En mogen 40-åring…<br />
…en medelåldring med växtkraft, som breddar<br />
sig allt mer <strong>och</strong> vänder blicken utåt. Så kan man<br />
beskriva Lunds tekniska högskola, LTH, vars 40åriga<br />
tillvaro skildras i en ny bok. Boken släpptes<br />
mitt i jubileumsfirandet, som även kulminerade<br />
med invigning av två nya byggnader.<br />
Reaktion mot väst<br />
Den hinduiska fundamentalismen är liksom den<br />
islamiska en reaktion mot kristendom <strong>och</strong> västerländsk<br />
livsstil. Men hindufundamentalisten är alltför<br />
osäker om vad som är rätt <strong>och</strong> fel, för att kunna<br />
genomföra en större terroraktion, tror Sudhir<br />
Kakar, indisk författare som nyligen besökte LU.<br />
Hallå…<br />
…Thomas Laqueur, historiker från Berkeley <strong>och</strong><br />
huvudtalare vid religionsfilosofernas stora konferens<br />
om sambandet mellan religioner <strong>och</strong> kultur<br />
<strong>och</strong> synen på den mänskliga kroppen. Laqueur är<br />
en av pionjärerna när det gäller att utforska moraliska<br />
tabun under olika epoker.<br />
III<br />
VI<br />
VIII<br />
IX<br />
XIV<br />
XVI<br />
L UNDS UNIVERSITET<br />
MEDDELAR<br />
-------------------------------<br />
Lunds universitets tidskrift LUM utkom första<br />
gången 1968. Den når i dag samtliga anställda <strong>och</strong><br />
nästan lika många utanför universitetet. LUM har en<br />
upplaga på 12.300 ex <strong>och</strong> utkommer med 11 nr per år.<br />
Adress: LUM<br />
Informationsenheten Lunds universitet<br />
Box 117, 221 00 Lund<br />
Fax: 046-222 47 11<br />
Internpost: Hs 31<br />
E-post: LUM@info.lu.se<br />
LUM på nätet: http://www.lu.se/info/lum/Lum.html<br />
Redaktion:<br />
Britta Collberg, redaktör<br />
046-222 31 58<br />
e-post: Britta.Collberg@info.lu.se<br />
Maria Lindh, insidesredaktör <strong>och</strong> layout insidor<br />
046-222 95 24<br />
e-post: Maria.Lindh@info.lu.se<br />
Christer Hjort, ansvarig utgivare, informationschef<br />
046-222 70 08<br />
e-post: Christer.Hjort@info.lu.se<br />
Petra Francke, utbildningsjournalist <strong>och</strong> layout färgsidor<br />
046-222 03 16<br />
e-post: Petra.Francke@info.lu.se<br />
Göran Frankel, forskningsjournalist,<br />
naturvetenskap <strong>och</strong> teknik<br />
046-222 94 58,<br />
e-post: Goran.Frankel@info.lu.se<br />
Solveig Ståhl, forskningsjournalist,<br />
medicin, samhällsvetenskap, humaniora<br />
046-222 70 16<br />
e-post: Solveig.Stahl@info.lu.se<br />
Ulrika Oredsson, journalist<br />
046 – 222 70 12<br />
e-post: Ulrika.Oredsson@info.lu.se<br />
Annonser:<br />
tomat annonskonsult, tel 046-13 74 00/02,<br />
mobil 0708-42 11 07, 0708-42 12 66, 0709-30 69 52<br />
fax 046-13 74 04<br />
e-post PC. info@tomat.se<br />
e-post Mac.material@tomat.se<br />
Prenumerationer, notiser, meddelanden:<br />
Eva Mattisson: 046-222 70 10<br />
e-post: Eva.Mattisson@info.lu.se<br />
Anställda vid LU får LUM gratis.<br />
Enskilda abonnenter – 225 kr/11 nr. Inbetalas på<br />
postgirokonto 15650-5 med angivande av<br />
”Prenumerationsavgift för LUM” samt namn & adress.<br />
Adressändring:<br />
Anställda anmäler ändringar till katalogansvariga vid institutionen<br />
(motsv). Övriga skickar ändringsuppgifter till<br />
LUM, gamla adressrutan bifogas.<br />
Tryck: Wallin & Dalholm Boktryckeri AB, Lund<br />
Nästa LUM: fredagen den 23 november. Manusstopp:<br />
12 november.<br />
ISSN: 0345-7354<br />
Omslag: Foto: Torbjörn Andersson.<br />
Ur boken ”År 2001 – en LTH-odyssé”.
Nya himmelriket<br />
Stjärnljus är en bristvara i den industrialiserade<br />
världen. Därför ska det gamla vattentornet vid<br />
Sölvegatan nu bli ett ljustorn <strong>och</strong> samla ljus i<br />
stället för vatten. Med tornet inbyggt i den nya<br />
astronomiska institutionen har det uppstått ett<br />
byggkomplex som liknar ett gigantiskt periskop.<br />
I tornet ska läggas ett vakuumrör som leder sol<strong>och</strong><br />
stjärnljus ner i ett optiskt källarlaboratorium;<br />
att utveckla astronomiska instrument är <strong>och</strong> förblir<br />
en av lundaastronomernas specialiteter. →<br />
III
IV<br />
Överst: Blivande prefektrum.<br />
Nederst: Torninteriör.<br />
”Det bästa vi kunde göra för miljön var att spara energi. Därför är det här<br />
den första byggnaden i Lund som utnyttjar geotermi, dvs jordvärme.”<br />
När professor Jan-Olof Stenflo från Institut<br />
für Astronomie i Zürich förklarade<br />
astronomihuset invigt den 25 oktober<br />
sattes slutpunkten för en lång följetong.<br />
Lundaastronomerna har varit bofasta i<br />
byggnaderna vid Svanegatan sedan 1867. Observatoriet<br />
där var ändamålsenligt när det byggdes<br />
<strong>och</strong> de astronomiska instrumenten kunde svepa<br />
över en fri söderhimmel. Man befann sig utanför<br />
staden; sikten stördes inte av ljus. Men Lund expanderade<br />
<strong>och</strong> 1937 fick byggnadsstyrelsen i<br />
uppdrag ”att skyndsammast utreda avflyttningen<br />
av institutionen för astronomi”.<br />
Vi vet hur fort det gick. Området där vattentornet<br />
ligger dök upp som ett alternativ i diskussionen<br />
först 1984. Men staden ansåg sig då inte<br />
kunna avvara parkeringsplatserna omkring tornet.<br />
En vändpunkt kom när Akademiska Hus <strong>och</strong><br />
kommunen insåg att de kunde göra en bytesaffär.<br />
Sålunda har kommunen övertagit tomten vid<br />
Svanegatan med befintliga byggnader medan<br />
Akademiska Hus har fått vattentornet med tillhörande<br />
tomt. 1994 utlystes en arkitekttävling om<br />
hur den nya institutionsbyggnaden skulle se ut.<br />
Fyra arkitektkontor inbjöds. Fojab arkitekter segrade,<br />
<strong>och</strong> det är deras förslag som – med vissa<br />
justeringar – har förverkligats.<br />
– När vi planerade det nya astronomihuset frågade<br />
vi oss om det fanns några övergripande hänsyn<br />
vi skulle ta utöver vad undervisning <strong>och</strong> forskning<br />
kräver, berättar astronomiska institutionens<br />
projektansvarige, Torbjörn Wiesel när LUM går<br />
husesyn. Vi kom fram till att miljövänlighet var<br />
centralt. Och det bästa vi kunde göra för miljön var<br />
att spara energi. Därför är det här den första byggnaden<br />
i Lund som utnyttjar geotermi, dvs jordvärme.<br />
Det är också den första byggnaden av det<br />
slaget som Akademiska Hus bygger.<br />
I urbergssprickorna tre kilometer under Lund<br />
finns som bekant kokhett vatten. Att exploatera<br />
det kommer att kräva mycket tid <strong>och</strong> stora<br />
Fakta Astronomihuset<br />
Första spadtaget togs 17 mars år 2000. Det<br />
nybyggda huset som ligger i anslutning till det<br />
gamla vattentornet stod inflyttningsklart i juni år<br />
2001. Det består av två plan plus källare <strong>och</strong> bildar<br />
en fyrkant som innesluter en gård om 20 x 20<br />
meter. Lokalarean är 4 200 kvadratmeter. Byggkostnaderna<br />
beräknas till ca 90 miljoner kronor.<br />
pengar. Men Akademiska Hus har visat hur man<br />
kan utnyttja urberget redan på ett djup av70<br />
meter. Det finns fyra sådana schakt under huset.<br />
På sommaren pumpas överskottsvärme ner i<br />
urberget <strong>och</strong> magasineras där. På vintern pumpas<br />
det upp. Systemet ska betala sig på 4–5 år <strong>och</strong><br />
beräknas därefter halvera driftskostnaderna!<br />
– Det här är också ett intelligent hus, menar Torbjörn<br />
Wiesel. Huset har en ”hjärna” i form av en<br />
central styrdator. Ljuset slås på automatiskt om<br />
någon går in i ett mörkt rum <strong>och</strong> om man lämnar<br />
rummet med ljuset på slås det av efter femton<br />
minuter. Med intelligensen följer också flexibilitet.<br />
Väggarna är flyttbara – men när man flyttar<br />
en vägg behöver man inte dra om elledningarna.<br />
Efter en omprogrammering utnyttjas befintliga<br />
urtag.<br />
Programmet reglerar också dygnstemperaturen.<br />
På sommaren hindrar infraröda filter i<br />
fönstren att det blir för varmt.<br />
En annan finess är sensorer som registrerar<br />
koldioxidhalten i institutionens stora föreläsningssal<br />
om 80 platser. Blir det för mycket koldioxid<br />
ökas ventilationen. Man har därmed berövat<br />
tråkiga föreläsare ännu ett försvarsargument.<br />
Det är denna sal som bildar den utskjutande<br />
”lådan” i institutionens fasad mot Sölvegatan.<br />
Ingen av vinklarna i lådan är 90 grader.<br />
Äldre möblemang<br />
På andra våningen ligger biblioteket som vetter ut<br />
mot innergården. Särskilt anslående är Charlierrummet<br />
uppkallat efter Carl Vilhelm Ludvig<br />
Charlier, astronomiprofessor i Lund 1897 –1927.<br />
Det är inrett med vackert äldre möblemang <strong>och</strong><br />
högtidliga bokhyllor där gamla volymer förvaras<br />
bakom glas – allt från institutionen på Svanegatan.<br />
Genom en glasad korridor på bottenplanet<br />
kommer man in i det gamla vattentornet. Där har<br />
bjälklagen rivits ut <strong>och</strong> ersatts med nya. Det finns<br />
en hiss <strong>och</strong> fem plan. En sektion sträcker sig dock<br />
genom flera plan. Där är det 18 meter till taket. I<br />
detta utrymme kommer planetariet att inrymmas<br />
provisoriskt i väntan på en mer permanent lösning.<br />
Där ska också gamla astronomiska instrument<br />
ställas ut. På sikt hoppas man här kunna<br />
montera upp en väldig Foucault-pendel som ska<br />
demonstrera hur jorden roterar.<br />
Från Sölvegatan kan man se en silvrig struktur<br />
på tornets topp. Just nu söker man efter ett<br />
större spegelteleskop som ska stå här. Dessutom<br />
finns en heliostat, ett solteleskop som tidigare stod
i kupolbyggnaden på Svanegatan. Det är från<br />
denna som ljuset kan ledas ner till det underjordiska<br />
optiska laboratoriet. Strålen måste alltså<br />
vinklas <strong>och</strong> det sker i en ”ljusgrop” fyra meter<br />
under tornet. Utgrävningen av denna har varit en<br />
känslig operation som krävt särskilda förstärkningar<br />
i tornfundamentet.<br />
– Våra teleskop behövs för den instrumentutveckling<br />
vi arbetar med <strong>och</strong> också för att våra<br />
doktorander ska lära sig att observera med modern<br />
utrustning. Man kan också tänka sig viss<br />
forskning, säger Torbjörn Wiesel.<br />
Flera observationsplatser<br />
Det finns ytterligare två observationsplatser på hustaken.<br />
Men också innergården ska kunna användas<br />
för observationer. Där finns en kontroll från vilken<br />
man kan skärma av ljuset från alla fönster.<br />
De optiska laboratorierna i källarplanet får inte<br />
störas av vibrationer. De är byggda på ett sådant<br />
sätt att den största vibration som tillåts är 70 nanometer;<br />
det handlar alltså om miljondelar av en<br />
millimeter, rörelser som är mindre än det synliga<br />
ljusets våglängd. Det finns både ett laboratorium<br />
för undervisning <strong>och</strong> ett för forskning. I anslutning<br />
till detta finns också ett partikelfritt renrum.<br />
Samtidigt som astronomerna flyttar in i en ny<br />
byggnad växer institutionen med en ny avdelning.<br />
Från Fysikum flyttar avdelningen för atomspektroskopi<br />
in i huset. Den kommer också att ha<br />
laboratorium i källarplanet. Atomspektroskopisterna<br />
sysslar numera med astrofysik <strong>och</strong> är bl a<br />
experter på att tolka högupplösta stjärnspektra.<br />
De har alltså sedan länge nära anknytning till<br />
astronomerna.<br />
TEXT: GÖRAN FRANKEL<br />
FOTO: KENNET RUONA<br />
Överst till vänster: Korridoren<br />
utanför institutionens stora<br />
föreläsningssal, som bildar den<br />
utskjutande ”lådan” ut mot<br />
Sölvegatan. Överst till höger:<br />
Inne i tornet finns en sektion<br />
med 18 meter i takhöjd.<br />
Nederst till vänster: Utsikt<br />
mot institutionens entré från<br />
den stora föreläsningssalen.<br />
Nederst till höger: Vy från<br />
tornet. Den nya kvadratiska<br />
institutionsbyggnaden med sin<br />
innergård.<br />
V
VI<br />
Bilden ovan:<br />
Planeten Mars<br />
fotograferad av<br />
NASA/JPL/Malin<br />
Space Science<br />
Systems.<br />
”Vi behöver rymden<br />
som en utmaning”<br />
John Connolly vill uppleva ögonblicket när människan<br />
sätter sin fot på Mars. Det får gärna vara hans egen fot.<br />
1969 landade de första människorna på månen. Då<br />
satte den amerikanska rymdforskningsorganisationen<br />
NASA upp målet att man skulle landsätta<br />
människor på Mars 1983. 1983 trodde man att den<br />
första bemannade Marsexpeditionen skulle bli av<br />
i början på 2000-talet. Det senaste budet är en<br />
expediton år 2018. Det levererades av NASA-forskaren<br />
John Conally som nyligen besökte Kungliga<br />
Fysiografiska Sällskapet i Lund.<br />
John Connolly är civilingenjör vid Johnson Space<br />
Center <strong>och</strong> har en ledande roll i planeringen av bemannade<br />
rymdfarkoster <strong>och</strong> robotsystem. Han är en entusiast,<br />
har visionen av en framtid för människan i<br />
världsrymden <strong>och</strong> citerar gärna den ryske rymdforskningspionjären<br />
Konstantin Tsiolkovsky: ”Jorden är<br />
människans vagga, men man kan inte stanna i vaggan<br />
för evigt.”<br />
I Lund höll John Connolly en välbesökt Sven<br />
Bergman-föreläsning för allmänheten (Sven Bergman<br />
var en ung lovande medicinsk forskare som omkom<br />
i en dykolycka 1942). Bakgrunden till besöket är det<br />
samarbete som institutionerna för arkitektur <strong>och</strong><br />
industridesign vid LTH har med NASA. Man försöker<br />
skapa miljöer i rymdfarkosterna som är trivsammare<br />
<strong>och</strong> mänskligare än de som teknikerna utformar.<br />
En av LTH:s kontaktpersoner är Connollys fru<br />
som är arkitekt.<br />
Frågan är förstås om man alls ska släppa taget om<br />
vaggan <strong>och</strong> tulta iväg. Connolly tvekar inte om svaret.<br />
Trots att han också arbetar med utvecklingen av<br />
obemannade rymdsonder vill han uppleva ögonblicket<br />
när människan sätter sin fot på Mars. Det får<br />
gärna vara hans egen fot; 2018 är han 60 år <strong>och</strong> förhoppningsvis<br />
vid god fysisk <strong>och</strong> psykisk vigör.<br />
Trögfattade robotar<br />
Argumenten mot bemannade rymdfärder är dels att<br />
man riskerar människoliv, dels kostnaderna. En bemannad<br />
färd till Mars år 2018 beräknas ta sex månader.<br />
Sedan måste man stanna på platsen i ett <strong>och</strong><br />
ett halvt år, innan planeterna<br />
står i ett läge när man<br />
kan återvända till jorden;<br />
den resan kommer att ta ett<br />
år. Robotsonderna är dessutom<br />
billiga jämfört med<br />
bemannade färder.<br />
– Robotar kan göra<br />
mycket <strong>och</strong> det kan säkert<br />
bli ännu bättre i framtiden.<br />
Men de är inga vetenskapsmän,<br />
säger John Connolly<br />
<strong>och</strong> fortsätter:<br />
– Kommer du ihåg Pathfinder,<br />
farkosten på Mars<br />
som en hel värld följde på<br />
Internet? Efter sju veckor<br />
tappade vi kontakten med<br />
den. Jag frågade projektets<br />
– Vi behöver rymden som<br />
en utmaning för att inte<br />
stagnera som släkte,<br />
menar John Connolly.<br />
vetenskapliga ledare hur lång tid det skulle ta för en<br />
forskare att samla lika mycket fakta från Mars som<br />
Pathfinder. ”Två timmar,” blev svaret.<br />
– Vi gjorde förresten ett rätt intressant experiment<br />
på jorden med en farkost. Den var utrustad med<br />
videokameror <strong>och</strong> vi lät några forskare fjärrstyra den.<br />
Utan att säga något hade vi lagt ut en stenhäll med<br />
ett stort fossil i farkostens väg. I kontrollrummet satt<br />
några av världens främsta geologer. De körde rätt<br />
över stenhällen utan att reagera!<br />
Förebilder saknas<br />
Om det är människan som ska kolonisera rymden<br />
<strong>och</strong> inte bara robotarna måste det finnas en lust <strong>och</strong><br />
en vilja som genomsyrar hela samhället. Connolly<br />
tror att vi behöver rymden som en utmaning för att<br />
inte stagnera som släkte, även om han medger att det<br />
inte saknas utmaningar här hemma på jorden.<br />
Det behövs också förebilder. John Connally beklagar<br />
att astronauterna inte längre är lika stora hjältar<br />
som när han var nio år <strong>och</strong> följde Armstrongs<br />
äventyr på månytan framför teven. Nu är det filmens,
idrottens <strong>och</strong> musikvärldens stjärnor som räknas.<br />
Hjältar ska ha speciella moraliska kvaliteter.<br />
LUM:s utsände erinrar sig Tom Wolfes ironiska dokumentärroman<br />
Det rätta virket som handlar om de<br />
första astronauterna. Dessa pionjärer kom från<br />
testpiloternas krets. Mest berömd <strong>och</strong> mest macho av<br />
alla testpiloter var Chuck Yeager. Han tyckte inte<br />
rymdfärder var något för en riktig karl. Raketen<br />
påminde ju mest om en kanonkula <strong>och</strong> i en sådan var<br />
en pilot överflödig. Det gick lika bra med en schimpans.<br />
– Man ska ha klart för sig att Chuck Yeager hade<br />
ett horn i sidan till NASA, kommenterar John Connally.<br />
Han kvalificerade sig inte som astronaut därför att<br />
han saknade en högskoleexamen. Dagens astronauter<br />
kan inte sitta passiva <strong>och</strong> förlita sig på markkontrollen.<br />
De måste fatta sina egna beslut. Vid en<br />
färd till Mars kommer det att ta minst åtta minuter<br />
innan kontrollen på jorden besvarar ens frågor. I vissa<br />
tänkbara banor kan tiden öka upp till en halv timme.<br />
Då är navelsträngen tänjd till det yttersta. Jorden<br />
är en stjärna bland alla andra. Ingen vet ännu hur det<br />
kommer att kännas i bröstet när ser vi den lysa därute<br />
i den svarta evigheten.<br />
GÖRAN FRANKEL<br />
Annons<br />
Annons<br />
VII
VIII<br />
Genetiskt kaos avslöjas<br />
– Det råder genetisk stabilitet i tumörceller, hävdar<br />
amerikanska cancerforskare.<br />
– Ingalunda. Vid vissa svåra cancerformer är det genetiskt<br />
kaos i cellerna, säger en ung forskare i Lund,<br />
David Gisselsson. Tillsammans med kollegor har han<br />
visat att kaoset uppstår när tumörcellens telomerer,<br />
kromosomernas ändpartier, förkortas <strong>och</strong> förloras.<br />
Telomerer <strong>och</strong> enzymet telomeras är ett nytt <strong>och</strong> i USA<br />
hett forskningsområde. En teori är att telomererna har<br />
en nyckelroll både för det normala åldrandet <strong>och</strong> för att<br />
celler ibland omvandlas till cancer.<br />
Men i Europa är det bara lundagruppen <strong>och</strong> några<br />
till som har börjat syssla med telomerer. Och vilken utdelning<br />
det har gett! En rapport med David Gisselsson<br />
som förste författare har inte bara antagits i den internationellt<br />
välansedda amerikanska tidskriften PNAS<br />
(The Proceedings of the National Academy of Sciences)<br />
utan redaktionen skickade också ut en internationell<br />
pressrelease om studien.<br />
Det är bara 4–5 år sedan det blev klarlagt hur telomererna<br />
ser ut – i normala fall tusentals upprepningar av en kort<br />
DNA-sekvens i kombination med speciella proteiner. Deras<br />
uppgift är att se till att kromosomernas ändar bibehålls<br />
fria <strong>och</strong> inte förenar sig med varandra vid celldelningen.<br />
Kortare med åren<br />
I normala friska celler är telomerna betryggande långa<br />
<strong>och</strong> därmed en garant för att kromosomerna kopieras<br />
som de ska vid celldelningen. Men för varje celldelning<br />
förloras några baser <strong>och</strong> telomererna förkortas med individens<br />
livslängd. När telomererna blir för korta kan<br />
inte cellen dela sig längre, förklarar professor Nils Mandahl<br />
som också ingår i forskargruppen.<br />
Men i tumörceller spårar det ur. Lundaforskarna har<br />
visat att många tumörceller har förlorat sina telomerer<br />
<strong>och</strong> att kromosomändarna då förenar sig med andra<br />
kromosomer. När cellen ska delas så dras de sönder <strong>och</strong><br />
resultatet blir nästintill genetiskt kaos. Det uppstår ständigt<br />
nya förändringar, mutationer, när cellerna nybildas.<br />
Att tumörcellerna, trots de abnorma kromosomstrukturerna,<br />
ändå kan dela sig beror på att de får<br />
hjälp av ett enzym som heter telomeras.<br />
Genom dess verkan hålls kaoset på en rimlig<br />
nivå.<br />
Det var under en vistelse i Boston som<br />
David Gisselsson fick idén att förklaringen<br />
till den genetiska instabiliteten kunde finnas<br />
i kromosomändarna. Och kunde det<br />
finnas ett samband mellan aggressiviteten<br />
i cancern <strong>och</strong> graden av genetisk instabilitet?<br />
Professor Felix Mitelman har byggt<br />
David Gisselsson.<br />
upp en internationell databas i Lund med<br />
Celldelning i en malign tumör: kromosomer har fastnat␣ mitt<br />
mellan de två blivande dottercellerna. I nästa stund kommer de<br />
att slitas sönder av celldelningsmaskineriet.<br />
beskrivningar av kromosomförändringar vid olika cancerformer<br />
<strong>och</strong> ur den valde David Gisselsson ut ett hundratal<br />
fall av bukspottkörtelcancer <strong>och</strong> skelettcancer för statistiska<br />
beräkningar. Jodå, teorin stämde.<br />
– Sen har vi undersökt levande tumörceller från patienter<br />
som opererats i Lund <strong>och</strong> med något enstaka undantag<br />
så var det samma mönster som i fallen från databasen.<br />
Att cellgifter inte biter på dessa cancerformer kan<br />
bero på att det hela tiden uppträder nya mutationer i<br />
tumörcellerna, säger han.<br />
Lundaforskarnas resultat är förstås en utmaning för<br />
de amerikanska forskarnas uppfattning.<br />
– De har sina resultat från möss men fynd från musstudier<br />
kan inte alltid överföras till människor. Dessutom<br />
bekräftar våra resultat vad patologer har sagt hela tiden,<br />
säger David Gisselsson.<br />
Arbetet går vidare med att titta på andra cancerformer,<br />
först i öron-näsa-halsregionen för att leta efter<br />
liknande mönster.<br />
Behandling dröjer<br />
Kan lundagruppens fynd bli till hjälp för dem som lider<br />
av just cancer i bukspottkörtel eller skelett – förutom att<br />
öka kunskapen om varför deras sjukdom är aggressiv<br />
<strong>och</strong> svårbotad?<br />
– Vi har en teori som går ut på att hindra cancercellerna<br />
från att bilda telomeras. Utan det enzymet kan de<br />
kanske inte dela sig. Och det finns tänkbara substanser.<br />
Men än så länge vet vi inte om de skulle fungera. Risken<br />
finns att de kan vara alldeles för giftiga för att användas.<br />
Och om det skulle kunna fungera så dröjer det länge<br />
innan vi kan tala om behandling.<br />
På avdelningen för klinisk genetik är stämningen uppåt.<br />
Kromosomforskningen i Lund har stolta traditioner men<br />
har kommit i skymundan för den molekylära biologin. Men<br />
det är med verktyg från den nya biologin som telomerernas<br />
styrka <strong>och</strong> svaghet har blivit möjliga att identifiera.<br />
SOLVEIG STÅHL
INSIDORNA • INSIDORNA • INSIDORNA • INSIDORNA • INSIDORNA • INSIDORNA<br />
Två lundaforskare<br />
August-nominerade<br />
Två lundaforskare har nominerats<br />
till årets Augustpris:<br />
historikern Eva Helen<br />
Ulvros i fackboksklassen för<br />
sin bok om författarinnan<br />
Sophie Elkan. Och freds<strong>och</strong><br />
konfliktforskaren Wilhelm<br />
Agrell för ungdomsromanen<br />
”Dödsbudet” – en<br />
berättelse om en ung terrorist.<br />
Slumpen gjorde att utgivningen<br />
på ett kusligt sätt<br />
sammanföll med terrorattacken<br />
mot USA; Agrells<br />
bok utkom kort efter dådet<br />
på Manhattan.<br />
”Dödsbudet” är Wilhelm<br />
Agrells sjätte roman, men den<br />
första som vänder sig till en yngre<br />
publik. Den bygger på en<br />
verklig händelse som inträffade<br />
i London 1996, då en buss exploderade<br />
på grund av en för tidigt<br />
utlöst IRA-bomb. Den unge<br />
attentatsmannen dog själv.<br />
– Ingen i hans närmaste omgivning<br />
hade en aning om hans<br />
engagemang, <strong>och</strong> hans berättelse<br />
försvann med honom. Men<br />
det är den som romanen beskriver.<br />
Det är skildringen av en<br />
förförelseprocess, vad som får<br />
en kille att sugas med i en rörelse<br />
vars mål <strong>och</strong> metoder är<br />
fullständigt främmande för en<br />
vanlig vettig människa, säger<br />
Wilhelm Agrell.<br />
Tjänstledig<br />
Wilhelm Agrell har varit tjänstledig<br />
från sin tjänst vid Forskningspolitiska<br />
institutet (FPI)<br />
vid LU, sedan hans kurs i underrättelsemetodik<br />
drogs in i<br />
samband med besparingarna<br />
1998. Efter ett mellanspel på<br />
Malmö högskola hoppas han<br />
kunna återvända till LU vid årsskiftet.<br />
– Det beror på om jag får de<br />
externa anslag jag ansökt om.<br />
Besparingarna slog särskilt<br />
hårt mot FPI, som sedan 60-talet<br />
varit en gränsöverskridande<br />
mötesplats för människor från<br />
Wilhelm Agrell <strong>och</strong> Eva Helen Ulvros är nominerade till Augustpriset.<br />
olika ämnen, menar Agrell.<br />
– Universitetet behöver sådana<br />
platser för intellektuellt<br />
sökande <strong>och</strong> experimenterande,<br />
för att inte reduceras till en utbildnings-<br />
<strong>och</strong> uppdragsforskningsmaskin,<br />
säger han.<br />
Ett kvinnoöde<br />
Eva Helen Ulvros fortsätter i<br />
boken om Sophie Elkan sin utforskning<br />
av kvinnoöden i historien.<br />
Hon har utgått från cirka<br />
4.000 brev, korrespondensen<br />
mellan Elkan <strong>och</strong> en rad kulturpersoner<br />
runt förra sekelskiftet.<br />
– Sophie Elkan föddes i Göteborg<br />
i en förmögen judisk familj.<br />
Hon gifte sig ung <strong>och</strong> levde<br />
att döma av breven i ett lyckligt<br />
äktenskap i sju år innan hon<br />
inom loppet av två dagar julen<br />
1879 miste både make <strong>och</strong> dotter<br />
i tbc. Det blev ett livslångt<br />
trauma som hon bearbetade bla<br />
genom att skriva, berättar Eva<br />
Helen Ulvros.<br />
Det är särskilt tre perspektiv<br />
som Ulvros tar upp – Sophie<br />
Elkans judiska identitet, hennes<br />
sexuella identitet <strong>och</strong> hennes<br />
erfarenheter som författare.<br />
Hon sätter in dem i sitt historiska<br />
sammanhang, i tid <strong>och</strong><br />
rum.<br />
– Jag beskriver vad det innebar<br />
att leva som jude i det högborgerliga<br />
Sverige vid den här<br />
tiden. Hon var politiskt intresserad<br />
<strong>och</strong> upprördes av judeförföljelserna<br />
i Europa. Samtidigt<br />
var hon svensk, älskade<br />
Sverige <strong>och</strong> svensk historia.<br />
– Jag utforskar också synen<br />
på sexualiteten. Sophie Elkan<br />
<strong>och</strong> Selma Lagerlöf levde i ett<br />
kärleksförhållande, men vid sekelskiftet<br />
talade man inte om<br />
hetero- <strong>och</strong> homosexualitet när<br />
det gällde kvinnor, <strong>och</strong> kvinnor<br />
kunde leva i svärmiska förhållanden<br />
utan att placeras i sådana<br />
kategorier.<br />
Framgångsrik<br />
Som författare var Sophie Elkan<br />
framgångsrik <strong>och</strong> översattes till<br />
flera språk, men det hindrade<br />
inte att hon behandlades raljant<br />
av manliga kritiker.<br />
– Man talade om ”damromaner”<br />
så fort en kvinna skrev.<br />
Det stämde dåligt på Elkan som<br />
skrev gedigna historiska dokumentärromaner,<br />
säger Eva Helen<br />
Ulvros.<br />
Vinnarna av Augustpriset<br />
offentliggörs i början av december.<br />
Andra LU-forskare har varit<br />
nominerade tidigare år, <strong>och</strong><br />
1999 gick fackbokspriset till Jan<br />
Svartvik, emeritus i engelska,<br />
för boken ”Engelska – öspråk,<br />
världsspråk, trendspråk”.<br />
BRITTA COLLBERG<br />
INSIDORNA<br />
Nya<br />
språkcentret<br />
hotat<br />
sid 2<br />
Institutionen<br />
mot<br />
strömmen<br />
sid 5<br />
Regionala<br />
högskolor<br />
gick hem<br />
sid 11
2<br />
Språken i kris –<br />
nya centret hotas<br />
I höst har många språkinstitutioner<br />
vid LU svårt att fylla sina utbildningsplatser.<br />
Samtidigt vill universitetsstyrelsen<br />
att de <strong>fakulteter</strong> som<br />
inte klarar sina utbildningsuppdrag<br />
ska betala tillbaka pengarna för de<br />
obesatta platserna. Om detta genomförs<br />
inom HT-området måste en<br />
rad språk läggas ner, varnar styrelsen<br />
för humaniora <strong>och</strong> teologi i en<br />
skrivelse till universitetsstyrelsen.<br />
Ännu är inte budgeten lagd för nästa läsår,<br />
så det är oklart hur HT-området faktiskt<br />
drabbas. Men risken är överhängande<br />
att det blir någon form av nedskärningar.<br />
I höst har språkinstitutionerna en<br />
brist på studenter, som på helårsbasis<br />
motsvarar 400–500 tomma platser. Om<br />
universitetsstyrelsen genomför sitt förslag<br />
att dra tillbaka pengar för alla platser som<br />
inte fylls innebär det upp till sju miljoner<br />
kronor mindre till språken per år.<br />
I sin skrivelse till universitetsstyrelsen<br />
understryker HT-styrelsen att området<br />
redan tidigare har genomfört både riktade<br />
<strong>och</strong> generella besparingar. Internt<br />
inom LU tilldelas HT-området dessutom<br />
mindre pengar per utbildningsplats än<br />
vad Utbildningsdepartementet rekommenderar.<br />
Ytterligare nedskärningar<br />
skulle hota språk som finska, ryska,<br />
polska, tjeckiska, italienska, nygrekiska,<br />
tyska (som inte ens kan fylla hälften av<br />
sina tilldelade platser), ungerska med<br />
flera.<br />
– Om förslaget går igenom blir det<br />
kris för språken, säger HT-områdets dekanus<br />
Göran Bexell.<br />
Policybeslut om framtiden<br />
I skrivelsen föreslår HT-styrelsen att universitetsstyrelsen<br />
formulerar ett policybeslut<br />
om språkens framtid vid universitetet.<br />
Man vill också att LU ska bidra till<br />
att initiera en bred nationell utbildningsdebatt<br />
om huruvida tilldelningssystemen<br />
ska styra verksamheten eller om det avgörande<br />
ska vara en policy om vad ett<br />
universitet bör vara. Småspråk som inte<br />
kan bära sina egna kostnader bör stödjas<br />
särskilt, menar HT-styrelsen. Andra<br />
språk bör dessutom ges respit från konsekvenserna<br />
av det prestationsbaserade<br />
tilldelningssystemet för att utarbeta nya<br />
ramar för verksamheten inför etablering-<br />
en av Språk- <strong>och</strong> litteraturcentrum, som<br />
planeras stå klart om fyra, fem år.<br />
Språkcentret hotas<br />
Bygget av centret, som ska samla nästan<br />
alla språkutbildningar på ett ställe, kan<br />
dock hotas av den uppkomna situationen.<br />
Därför vill HT-styrelsen också få<br />
garantier för att LU centralt fortsättningsvis<br />
ska prioritera Språk- <strong>och</strong> litteraturcentrum<br />
i sin egen verksamhet <strong>och</strong> i kontakter<br />
med externa finansiärer.<br />
Anledningarna till att allt färre studenter<br />
väljer att läsa språk är många (se<br />
diskussion i LUM 8/01). Utvecklingen är<br />
del i en nationell <strong>och</strong> internationell trend.<br />
I skrivelsen ger HT-styrelsen några exempel<br />
på åtgärder man planerar för att öka<br />
effektiviteten i verksamheten <strong>och</strong> locka<br />
fler studenter. Bland förslagen märks fler<br />
gemensamma kurser i språkvetenskap,<br />
fler nybörjarkurser, fler kurser i områdesstudier<br />
som innehåller ett större utbud av<br />
språkområdets kultur, fler ämnesövergripande<br />
kurser i ämnen som språkinlärning,<br />
språksociologi, modern grammatisk<br />
teori mm.(Se även artikel sid 10)<br />
På längre sikt tycker HT-styrelsen<br />
också att man bör överväga att göra<br />
språkstudier till obligatoriska inslag i<br />
olika programutbildningar, något som<br />
kunde bli en speciell profilering för Lunds<br />
universitet. Ett långsiktigt arbete med att<br />
förändra policy <strong>och</strong> attityd till språkstudier<br />
bör också sättas igång.<br />
Göran Bexell tror också att en minskning<br />
av antalet småspråk kan bli nödvändig.<br />
– Vetenskapsrådet har fått i uppdrag<br />
att se över småämnena. Jag hoppas att det<br />
kan bli en nationell planering, så att universiteten<br />
kan dela upp småspråken mellan<br />
sig, säger han.<br />
Beslut om nästa års budget tas av<br />
universitetsstyrelsen den 12 november.<br />
PETRA FRANCKE<br />
Göran Bexell<br />
efterlyser ett<br />
policybeslut om<br />
språkens framtid.<br />
Gunilla Jönson blir<br />
ny LTH-rektor?<br />
En enhällig valberedning inom det<br />
representativa fakultetskollegiet<br />
föreslår Gunilla Jönson som nästa<br />
rektor för LTH. Som ny prorektor föreslås<br />
professor Klas Malmqvist.<br />
Till den 26 oktober ska hela representativa<br />
kollegiet – omfattande 30 lärare –<br />
rösta om förslaget. Det sker i sluten omröstning<br />
med möjlighet att göra ändringar.<br />
– Valberedningen med sina sju ledamöter<br />
var enig, konsulterade fackföreningar<br />
<strong>och</strong> studenter likaså, säger valberedningens<br />
ordförande Göran Fagerlund.<br />
Mer vill jag inte säga ännu.<br />
Den 31 oktober yttrar sig LTH:s styrelse<br />
om förslaget <strong>och</strong> till sist är det<br />
universitetsrektor Boel Flodgren som har<br />
sista ordet.<br />
Gunilla Jönson är idag prorektor <strong>och</strong><br />
professor i förpackningslogistik. Klas<br />
Malmqvist är vicerektor med ansvar för<br />
forskarutbildningen <strong>och</strong> professor i kärnfysik.<br />
Akademiska hus<br />
miljödiplomeras<br />
Akademiska Hus i Lund har miljödiplomerats<br />
av Lunds kommun. Bolaget anses<br />
ha kommit långt i sin miljöanpassning,<br />
<strong>och</strong> driver miljöfrågorna på ett systematiskt<br />
sätt. Akademiska Hus uppfyller därmed<br />
alla de krav som är uppställda för<br />
miljödiplomeringen.<br />
– Det här är verkligen roligt. Det är<br />
ett tufft <strong>och</strong> stundtals väldigt jobbigt arbete<br />
som ligger bakom. Akademiska Hus<br />
är verkligen värda en stor eloge för ett väl<br />
genomfört arbete, säger Kerstin Gustafsson,<br />
miljöchef vid Lunds universitet
Holmbergska utredningen:<br />
”<strong>Gedigen</strong> <strong>och</strong> <strong>genomgripande”</strong><br />
Viktig, gedigen <strong>och</strong> genomgripande.<br />
Detta är några av de lovord som kan<br />
läsas i remissyttrandena till den Holmbergska<br />
utredningen ”Utbildningsutbudet<br />
– villkor <strong>och</strong> möjligheter.”<br />
Området för humaniora <strong>och</strong> teologi beklagar<br />
att remisstiden var alltför kort <strong>och</strong><br />
att den spände över sommarmånaderna.<br />
Detta har lett till att utredningen inte fått<br />
den spridning <strong>och</strong> diskussion som den<br />
förtjänar, menar man.<br />
Utredningen handlar om vilka mekanismer<br />
som styr universitetets utbildningsutbud<br />
<strong>och</strong> förnyelsen av kurser <strong>och</strong><br />
program. Remissinstanserna instämmer i<br />
utredarnas slutsats att en samlad genomgång<br />
av universitetets utbildningsutbud<br />
inte är nödvändig, önskvärd eller ens<br />
möjlig. Det handlar snarare om att synliggöra<br />
den förnyelse av kursutbudet som<br />
ständigt pågår ute vid <strong>fakulteter</strong>na.<br />
De flesta områden framhåller värdet<br />
av gränsöverskridande utbildningar, men<br />
betonar områdesstyrelsernas ansvar för<br />
utvecklingen. Därmed ifrågasätts utredarnas<br />
förslag på att ställa krav på att vissa<br />
delar av utbildningen ska hämtas från ett<br />
annat område.<br />
Det finns en allmän uppfattning vid<br />
universitetet att det behövs mer utvecklade<br />
omvärldsanalyser för att få ett bättre<br />
underlag när man planerar utbildningsutbudet.<br />
En annan viktig fråga i utredningen är<br />
i vilken grad utbildningarna ska styras av<br />
utbud eller efterfrågan <strong>och</strong> här betonar de<br />
flesta remissintanser att det måste finnas<br />
en balans. Bredden är ett viktigt dragplåster<br />
för Lunds universitet. Därför ska<br />
denna behållas samtidigt som man måste<br />
vara lyhörd för studenternas efterfrågan<br />
<strong>och</strong> arbetsmarknadens behov.<br />
Det verkar också vara en allmän uppfattning<br />
både bland utredarna <strong>och</strong> resten<br />
av universitetet att Lund inte ska bli ett<br />
elituniversitet. En arbetsfördelning som<br />
går ut på att de mindre högskolorna i<br />
regionen tar hand om de grundläggande<br />
kurserna <strong>och</strong> att Lunds universitet ägnar<br />
sig åt mer avancerad utbildning förkastas<br />
alltså av remissinstanserna.<br />
Därmed kommer också frågan om<br />
universitetets expansionsmöjligheter upp.<br />
Det största hindret för en utvidgning i<br />
Lund är bristen på studentbostäder. LTH<br />
med flera förespråkar ett närmare samarbete<br />
med Lunds kommun i denna fråga.<br />
– Men expansion inte är ett självändamål,<br />
påpekar Lunds Universitets Studentkår<br />
med flera, <strong>och</strong> varnar för att ett<br />
stort <strong>och</strong> tungrott universitet kan påverka<br />
verksamhetens kvalitet.<br />
ULRIKA OREDSSON<br />
FOTNOT: Utredningen om utbildningsutbudet<br />
fanns med som underlag när universitetsstyrelsen<br />
diskuteradeplaneringen<br />
av <strong>och</strong> rekryteringen till grundutbildningen<br />
id ett seminarium i slutet av september.<br />
Universitetsstyrelsens budgetsammanträde<br />
äger rum den 12 november.<br />
Campus Helsingborg får en samlad organisation<br />
Campus Helsingborg får en samlad<br />
organisation, men LTH kommer<br />
även fortsättningsvis att ha ansvaret<br />
för den tekniska utbildningen.<br />
I höst har all utbildning som universitetet<br />
bedriver i Helsingborg samlats under<br />
ett tak i den fd Tretornfabriken. Sist att<br />
flytta in i det nya Campus Helsingborg<br />
var LTHs ingenjörsutbildningar. Vid<br />
Campus Helsingborg finns dessutom socionomutbildning<br />
<strong>och</strong> utbildningsprogram<br />
i service management, marinbiologi<br />
<strong>och</strong> kommunikation, samt diverse fristående<br />
kurser.<br />
Hur verksamheten i Helsingborg organisatoriskt<br />
ska hänga ihop har inte<br />
varit helt lätt att reda ut. Å ena sidan bör<br />
det finnas en effektiv lokal organisation<br />
i Helsingborg som ansvarar för gemensamma<br />
angelägenheter <strong>och</strong> värnar om<br />
den lokala förankringen. Å andra sidan<br />
finns det värden i att den tekniska utbildningen<br />
bedrivs inom ramen för LTH.<br />
Mot bakgrund av detta har universitetsstyrelsen<br />
beslutat att styrelsen för<br />
Campus Helsingborg ska ha det samlade<br />
ansvaret för planeringen av LUs verksamhet<br />
i Helsingborg, liksom för gemensam<br />
service, lokaler, bibliotek <strong>och</strong> administration.<br />
LTHs styrelse ska dock ansvara för<br />
utveckling, organisation, genomförande<br />
<strong>och</strong> kvalitetssäkring av all teknisk utbildning<br />
<strong>och</strong> forskning i Helsingborg.<br />
De utbildningar vid Campus som har<br />
en organisatorisk förankring i områden<br />
<strong>och</strong> institutioner i Lund ska genomföras<br />
inom ramen för den befintliga organisationen<br />
i Lund. För utbildningar som inte<br />
har någon sådan förankring ska styrelsen<br />
för Campus Helsingborg ansvara för organisation<br />
<strong>och</strong> genomförande.<br />
PETRA FRANCKE<br />
<strong>”Våta”</strong> <strong>fakulteter</strong><br />
<strong>inleder</strong> <strong>miljöarbetet</strong><br />
LTH, Mat/nat <strong>och</strong> Medicinska fakulteten<br />
kommer att prioriteras extra i<br />
Lunds universitets miljöarbete.<br />
– Vi har inte kraften att sätta<br />
igång på alla fronter samtidigt. Därför<br />
ska vi prioritera, säger Kerstin<br />
Gustafsson, miljöchef vid LU.<br />
Det är ingen slump att just dessa tre <strong>fakulteter</strong><br />
valts ut. De har tillsammans stor<br />
miljöpåverkan. De använder mycket kemikalier<br />
<strong>och</strong> har hög energiförbrukning.<br />
– Genom att starta med de tre tyngsta<br />
hoppas jag kunna skapa goda exempel<br />
för andra att ta efter, säger miljöchefen.<br />
I universitetets miljöhandlingsplan<br />
som spänner över åren 1998 till 2005<br />
finns mer än 40 miljömål uppsatta. Förra<br />
året genomgick universitetet en extern<br />
miljörevision för att stämma av hur arbetet<br />
fortskrider. Revisionen pekade på<br />
vissa brister.<br />
Lunds universitet har ett väl utbyggt<br />
miljöledningssystem på central nivå med<br />
både miljöpolicy <strong>och</strong> handlingsplan, men<br />
den långsamma arbetstakten på institutionsnivå<br />
fick kritik. Kerstin Gustafsson<br />
skulle önska att arbetet fortskred snabbare,<br />
men hon har också förståelse för<br />
institutionernas situation.<br />
– Besparingsarbetet har tagit mycket<br />
tid <strong>och</strong> kraft. Inte bara från <strong>miljöarbetet</strong>,<br />
utan även från till exempel kvalitets- <strong>och</strong><br />
jämställdhetsarbetet, säger hon.<br />
De tre prioriterade <strong>fakulteter</strong>na har<br />
nu avsatt pengar för <strong>miljöarbetet</strong> i budgeten<br />
inför 2002.<br />
Den 26 oktober arrangeras ett seminarium<br />
om ledningssystem för hälsa,<br />
miljö <strong>och</strong> säkerhet. Kerstin Gustafsson<br />
hoppas att det blir upptakten på <strong>miljöarbetet</strong><br />
på de tre <strong>fakulteter</strong>na.<br />
– Vi ska visa upp ett antal goda<br />
exempel på processer som kommit igång<br />
inom Lunds universitet. Det finns duktiga<br />
institutioner som insett att det här är ett<br />
jobb vi måste göra så det är lika bra att<br />
sätta igång med en gång, säger Kerstin<br />
Gustafsson.<br />
THOMAS LINDQVIST<br />
– Jag hoppas<br />
kunna skapa<br />
goda exempel<br />
för andra att<br />
ta efter, säger<br />
Kerstin<br />
Gustafsson.<br />
3
4<br />
Besparingar ledde till<br />
pedagogiskt kreativitet<br />
Utbildningen för Media- <strong>och</strong> kommunikationsvetenskap<br />
(MKV) i Lund<br />
visar prov på pedagogisk kreativitet,<br />
men mer resurser behövs för att<br />
behålla kvaliteten på lång sikt. Det<br />
konstaterar Högskoleverket i en utvärdering<br />
av landets MKV-utbildningar.<br />
16 universitets- <strong>och</strong> högskolors<br />
grund- <strong>och</strong> forskarutbildningar<br />
har granskats, <strong>och</strong> betyget är överlag<br />
godkänt.<br />
MKV i Lund får beröm för sitt sätt att<br />
hantera de ekonomiska nedskärningarna<br />
som drabbade Samhällsvetenskapliga fakulteten<br />
under 1998. Lärarkollegiet utnyttjade<br />
den ekonomiska situationen för<br />
att hitta nya pedagogiska metoder, som<br />
till exempel grupphandledning. Lars<br />
Palm, studierektor på MKV i Lund är inte<br />
förvånad över Högskoleverkets lovord.<br />
– Jag tror inte det finns någon annan<br />
MKV-utbildning i Sverige vars lärare har<br />
så hög kompetens som våra, säger han.<br />
Enligt Högskoleverket finns en risk<br />
att utbildningskvaliteten hotas av att<br />
MKV i Lund säljer utbildningar externt.<br />
Lars Palm håller inte med. Tvärtom, menar<br />
han, är de externa engagemangen en<br />
förutsättning för att ekonomin ska gå<br />
ihop.<br />
– Den vinst de här engagemangen ger<br />
plöjs in i grundutbildningen. På så sätt<br />
har vi dämpat effekten av nedskärningarna,<br />
säger Lars Palm.<br />
I Högskoleverkets rapport varnas<br />
för en hotande lärarbrist. Den snabba tillväxten<br />
inom området har resulterat i ett<br />
stort nationellt underskott på forskarutbildade<br />
lärare. Det problemet har inte<br />
märkts av i Lund, säger Lars Palm.<br />
– Vi har inga problem med lärarbrist,<br />
men vi har heller inget överskott.<br />
Högskoleverkets utvärdering finns<br />
på: www.hsv.se/rapporter_nyhetsbrev/<br />
pdf/0125R.pdf<br />
THOMAS LINDQVIST<br />
Fysikum ska spara ännu mer<br />
Fysiska institutionen måste vara i<br />
ekonomisk balans senast vid slutet<br />
av år 2002. Det innebär en besparing<br />
på mellan två <strong>och</strong> tre miljoner.<br />
– Att man inte vet exakt hur stort beloppet<br />
är beror på att vi fortfarande inte vet<br />
vilken tilldelning vi får nästa år, säger<br />
Bent Schröder, prefekt på Fysicum.<br />
Förra årets underskott låg på nio miljoner<br />
kronor <strong>och</strong> för att reducera detta<br />
minskades personalen genom avtalspensioner<br />
med tio personer, sju TA-per-<br />
sonal <strong>och</strong> tre lärare.<br />
– Nu kommer det framför allt att bli<br />
lärare som får gå, tror Bent Schröder, som<br />
hoppas kunna fastställa antalet någon<br />
gång i november då man vet vilken tilldelning<br />
mat-nat-fakulteten beslutar att<br />
Fysicum får.<br />
Det är forskningsdelen som har underskott<br />
– grundutbildningen är i balans.<br />
– Det kommer alltså inte att bli tal<br />
om kursnedläggningar, säger Bent Schröder.<br />
Däremot kommer en del forskning<br />
att avslutas.<br />
UO<br />
Lönepengarna kommer till jul<br />
Det totala löneavtalet mellan arbetsgivaren<br />
<strong>och</strong> de fackliga organisationerna<br />
ger en ökning på 3,25 procent.<br />
Pengarna som betalas ut retroaktivt<br />
från april kommer med november<strong>och</strong><br />
decemberlönerna.<br />
Extra satsningar har gjorts på befordade<br />
professorer <strong>och</strong> anställda som genomgått<br />
universitetets kvalificerade administrativa<br />
utbildning. Särskild tilldelning ges också<br />
till instrumentmakare, lärare inom<br />
området för juridik <strong>och</strong> på Ekonomihög-<br />
skolan. Vidare till adjunkter, laboratoriepersonal<br />
<strong>och</strong> forskningsingenjörer inom<br />
det medicinska området, lärare <strong>och</strong> doktorander<br />
inom matematik <strong>och</strong> naturvetenskap,<br />
Institutionen för datavetenskap<br />
<strong>och</strong> Fysiska institutionen samt även lärare<br />
<strong>och</strong> doktorander inom vissa konkurrensutsatta<br />
områden på LTH. Telefonisterna<br />
får också extra tilldelning.<br />
Befordrade professorer får under en<br />
övergångsperiod fortsatt övertidsersättning.<br />
Men från <strong>och</strong> med sista december<br />
nästa år försvinner den ersättningen.<br />
Juridicum<br />
expanderar<br />
Juridiska institutionen har ansökt<br />
om bygglov för nya lokaler som<br />
ska hysa cirka 15 kontor <strong>och</strong> fem<br />
nya grupprum. Den nya byggnationen<br />
ska ersätta den nuvarande<br />
parkeringsplatsen bakom huvudbyggnaden.<br />
Magnus Svensson är ansvarig för byggprojektet<br />
på Juridicum. Han motiverar<br />
tillbyggnaden med att Juridiska institutionen<br />
lyckats locka till sig nya externa<br />
forskningsprojekt. Lektorerna på<br />
Juridicum har därmed ökad möjlighet<br />
att ta ledigt för att forska. Men någon<br />
måste sköta undervisningen.<br />
– När vi flyttade in i våra lokaler<br />
här 1996 var de precis anpassade för<br />
vår kostym. Sedan dess har forskningen<br />
expanderat, <strong>och</strong> då måste vi anställa<br />
nya lärare för att kompensera, säger<br />
Magnus Svensson.<br />
Q-märkt<br />
Men juristernas byggprojekt har inte<br />
gått helt smärtfritt. Till en början ville<br />
man riva det lilla 1800-tals huset i hörnet<br />
av Winstrupsgatan <strong>och</strong> Lilla Gråbrödersgatan,<br />
<strong>och</strong> bygga ett nytt hus i<br />
samma stil. Men kommunen sa nej,<br />
huset är Q-märkt.<br />
– Det betyder att det inte får rivas,<br />
säger Otto Ryding, stadsantikvarie vid<br />
Lunds kommun. Huset byggdes redan<br />
1837, <strong>och</strong> är ett av de äldsta i staden.<br />
Det finns mycket få hus kvar som är så<br />
gamla.<br />
Byggprojektet, som kommer att<br />
kosta cirka 15 miljoner kronor, finansieras<br />
av fastighetsägaren Amplion Fastigheter.<br />
Juridiska institutionen har tecknat<br />
ett tio-års kontrakt med Amplion som<br />
börjar gälla från <strong>och</strong> med nästa år. Kontraktet<br />
omfattar både de befintliga lokalerna<br />
<strong>och</strong> nybygget.<br />
Årsskiftet 2002-2003<br />
Lars Steinholtz är fastighetschef på<br />
Amplion Fastighter <strong>och</strong> förväntar sig ett<br />
bygglovsbeslut inom en månad.<br />
– Vi är lite sena med bygglovet,<br />
men om allt går som det ska kan vi<br />
börja arbetet i mitten av november, säger<br />
Lars Steinholtz. De nya byggnaderna<br />
kan stå klara någon gång i årsskiftet<br />
2002-2003.<br />
THOMAS LINDQVIST
P-O Zetterberg är en av Fysicums eldsjälar. Han står bakom de populära<br />
fysik- <strong>och</strong> lasershowarna, upptäckarklubbarna <strong>och</strong> har medverkat<br />
i ”barn möter forskare”. Han vidareutbildar gymnasie- <strong>och</strong> grundskollärare,<br />
<strong>och</strong> insåg tidigt vikten av att marknadsföra sitt ämne. Idag<br />
skördar han frukterna. Fysiska institutionen i Lund inte bara fyller<br />
sina kurser, den har kö, också till doktorandutbildningen.<br />
”Trivselfaktorn är ett<br />
viktigt konkurrensmedel”<br />
– Utbildningen är viktigast, är den bra –<br />
kommer den goda forskningen automatiskt,<br />
säger P-O Zetterberg som LUM<br />
träffar i studierektorrummet vid den populära<br />
institutionen.<br />
Intervjusituationen är lite orolig – folk<br />
springer ut <strong>och</strong> in i det rätt så röriga rummet<br />
som för övrigt saknar klädhängare.<br />
– Vi hänger våra rockar här på gaskranarna<br />
vid vasken, upplyser P-O Zetterberg<br />
vänligt.<br />
Atmosfären är dock inbjudande. Här<br />
råder de öppna dörrarnas princip <strong>och</strong><br />
folk ser glada ut. P-O Zetterberg menar<br />
att trivselfaktorn är ett viktigt konkurrensmedel<br />
för Lund som inte kan konkurrera<br />
med tjusiga lokaler i fina miljöer som<br />
småhögskolorna kan. Men han visar stolt<br />
upp rummet för fysikshowerna med inbyggt<br />
ljud i golv <strong>och</strong> bänkar.<br />
– Det har kostat pengar – men det är<br />
det värt, säger han <strong>och</strong> berättar om det<br />
stora intresset för showerna som startade<br />
för snart sex år sedan.<br />
Fysicum har gett sammanlagt 150<br />
föreställningar vilket innebär att 30.000<br />
personer sett showen – <strong>och</strong> intresset ökar.<br />
De senaste två åren har man varit med i<br />
den internationella vetenskapsfestivalen i<br />
Göteborg <strong>och</strong> gett sammanlagt 20 föreställningar<br />
där. P-O Zetterberg har nyligen<br />
fått en inbjudan från Kulturhuset<br />
vid Sergels torg i Stockholm att vara med<br />
i arrangemanget ”Arts and Science”.<br />
Arbetar som: Studierektor på Fysiska<br />
institutionen<br />
Familj: Hustru Anette <strong>och</strong> två utflugna<br />
barn (sonen Johan läser också<br />
fysik <strong>och</strong> är engagerad i barn- <strong>och</strong><br />
show-verksamheten), två barnbarn<br />
Bor: Radhus i Gunnesbo <strong>och</strong> fritidshus<br />
i Falkenberg<br />
Fritidsintressen: Snickra <strong>och</strong> fixa i<br />
fritidshuset<br />
Under tre terminer har P-O Zetterberg<br />
också inbjudits till det största universitetet<br />
i München för att arbeta med<br />
fysikdidaktik med de tyska studenterna.<br />
Det handlar mycket om att utföra experiment,<br />
något som aldrig upphör att fascinera<br />
fysikveteranen Zetterberg.<br />
– Det är i experimentet som man ser<br />
själva fenomenet i fysiken – hur naturen<br />
uppför sig, säger han <strong>och</strong> berättar om det<br />
experiment som väckte hans eget fysikintresse<br />
i tredje klass i skolan hemma i<br />
Falkenberg. Man blandar issörja med salt<br />
i en glasburk <strong>och</strong> då fryser burken fast i<br />
bordet.<br />
Foto <strong>och</strong> musik<br />
I tonåren blev P-O Zetterberg intresserad<br />
av foto <strong>och</strong> framkallning, ett område<br />
med mycket fysik i kombination med<br />
kemi. Han var också intresserad av musik<br />
<strong>och</strong> spelade i dansband under flera<br />
år. Hans kontrabas hördes för dåligt tyckte<br />
han, <strong>och</strong> byggde därför en egen förstärkare<br />
till sin mikrofon.<br />
1964 bestämde sig P-O Zetterberg för<br />
att läsa fysik <strong>och</strong> kom då till Lunds universitet.<br />
Han ville bli lärare <strong>och</strong> utbildade<br />
sig vidare i Göteborg där han också arbetade<br />
som fysiklärare en termin. Han fick<br />
lust att fördjupa sig i fysiken <strong>och</strong> återkom<br />
till Lund <strong>och</strong> började forska på fosfor –<br />
men blev senare docent på svavel.<br />
Redan under forskartiden kom P-O<br />
Zetterberg i kontakt med skolklasser.<br />
Den nu pensionerade fysikprofessorn<br />
Bengt Forkman engagerade honom i<br />
möten mellan barn <strong>och</strong> forskare <strong>och</strong> senare<br />
initierade P-O Zetterberg ”Upptäckarklubben”<br />
för barn i låg- <strong>och</strong> mellanstadiet.<br />
– Nu är det andra som hjälper mig –<br />
jag kan ju inte vara här varje lördag förmiddag<br />
<strong>och</strong> tisdag kväll, säger han.<br />
Själv har han aldrig tagit ut pengar<br />
eller kompensationsledighet för barnverksamheten<br />
men betalar nu de studenter<br />
som hjälper honom med arrangemangen<br />
P-O Zetterberg tycker att han alltid<br />
mött förståelse <strong>och</strong> fått stöd för sin utåt-<br />
P-O Zetterberg har under alla år arbetat<br />
för att sprida fysikintresset till barn <strong>och</strong><br />
ungdomar. Idag är hans institution<br />
populärare än någonsin.<br />
riktade verksamhet inom sin institution.<br />
Men när det gäller universitetet i övrigt är<br />
han kritisk.<br />
– Här på Lunds universitet har man<br />
aldrig trott att man skulle behöva bekymra<br />
sig om rekrytering, konstaterar<br />
han. Här finns en konservatism som är<br />
stor <strong>och</strong> det är kanske därför man inte<br />
haft beredskap för att hitta nya vägar när<br />
man nu inser att marknadsföring behövs.<br />
Science Center<br />
En stor besvikelse var att universitetsledningen<br />
inte stöttade idén om ett Science<br />
Center som P-O Zetterberg <strong>och</strong> hans<br />
kollegor, både på Fysicum <strong>och</strong> Kemicentrum,<br />
presenterade i början på 90-talet.<br />
– Hade vi fått igenom det då hade vi<br />
blivit först i landet. Nu finns det Science<br />
Center på många håll.<br />
Fysiska institutionen brottas liksom<br />
många andra med krav på besparingar<br />
<strong>och</strong> budgetunderskott. Men P-O Zetterberg<br />
menar att grundutbildningen klarar<br />
sig hyfsat eftersom man ökat volymen<br />
<strong>och</strong> därigenom även ökar intäkterna.<br />
MARIA LINDH<br />
FOTNOT: Fysiska institutionen har ombetts<br />
att arrangera en stor internationell<br />
konferens nästa år om fysikutbildning.<br />
Vid motsvarande konferens i Barcelona<br />
år 2000 deltog 450 personer från hela<br />
världen. Konferensens titel är ”Physics in<br />
new fields and modern applications,<br />
Opportunities for physics education”.<br />
LUM-profilen<br />
5
gästkrönikan<br />
6<br />
För att öka den etnisk mångfalden i högskolan måste vi lära oss mer om sambandet<br />
mellan utbildning <strong>och</strong> utländsk bakgrund. En ny undersökning visar<br />
att det är i kommunerna nära Lund <strong>och</strong> på gymnasiernas yrkesinriktade<br />
program, som universitetet kan hitta många potentiella studenter, skriver<br />
Verica Stojanovic, Utvärderingsenheten vid Lunds universitet.<br />
”Sök studenter på<br />
yrkesprogrammen!”<br />
Jag arbetar sedan någon månad med en<br />
undersökning om gymnasieungdomars<br />
handlingsalternativ <strong>och</strong> förhållningssätt<br />
till universitetet. Totalt 105 ungdomar<br />
med utländsk bakgrund ingår i undersökningen<br />
som gjordes i våras. Ungdomarna<br />
kommer från 32 länder <strong>och</strong> de största<br />
grupperna är asiater <strong>och</strong> jugoslaver, som<br />
bott i snitt tolv respektive nio år i Sverige.<br />
Det visar sig att val av gymnasieprogram,<br />
liksom social bakgrund, spelar<br />
mindre roll när elever med utländsk bakgrund<br />
väljer att söka in på högskola/universitet.<br />
Mönstret för svenskar är att de<br />
med akademisk bakgrund läser på studieförberedande<br />
program <strong>och</strong> övriga på yrkesförberedande<br />
program. Men unga<br />
med utländsk bakgrund går tvärtom,<br />
oavsett social bakgrund, lika ofta på<br />
studieförberedande som på yrkesförberedande<br />
program. Och de vill i större utsträckning<br />
läsa vidare – oavsett program<br />
<strong>och</strong> social bakgrund. I vår undersökning<br />
vill 43 procent på yrkesförberedande program<br />
<strong>och</strong> med akademisk bakgrund (jämfört<br />
med 24 procent bland svenskar) läsa<br />
vidare på universitet/högskola.<br />
Det kan bero på att det i hemländerna<br />
fanns möjlighet att gå direkt från gymnasiet<br />
till universitet, oavsett programval. I<br />
Sverige är det sällan så. Även om alla<br />
utbildningar på gymnasieskolan ger allmän<br />
behörighet, så måste de flesta göra<br />
olika tillval för att komma in på. Man<br />
kan t ex inte gå direkt från omvårdnadsprogrammet<br />
till sjuksköterskeutbildningen<br />
eller från elprogrammet till utbildning<br />
till högskoleingenjör.<br />
Bland jugoslaver<br />
Påfallande många ungdomar med utländsk<br />
bakgrund vill alltså börja studera<br />
direkt efter gymnasiet, oavsett program<br />
<strong>och</strong> social bakgrund. Störst är intresset<br />
bland jugoslaver där 42 procent vill börja<br />
studera redan till hösten jämfört med<br />
31 procent bland asiater <strong>och</strong> 20 procent<br />
bland svenskar.<br />
Många har sina rötter i kulturer där<br />
ungdomar förväntas skaffa utbildning<br />
innan de börjar resa, jobba, ta sabbatsår,<br />
bilda familj o.s.v. Bland akademikerbarn<br />
kan det vara en tradition i familjen att<br />
läsa vidare direkt. Dessutom får många<br />
ekonomisk hjälp hemifrån. De bor<br />
hemma <strong>och</strong> slipper ta studielån. Det är ett<br />
skäl att främst jugoslaver väljer högskolor<br />
nära hemorten.<br />
Gymnasieungdomar med utländsk<br />
bakgrund tror oftare än svenskar att de<br />
får intresserade <strong>och</strong> hjälpsamma lärare på<br />
högskolan. Fler tror också att de ska få<br />
vara med <strong>och</strong> bestämma hur kurser läggs<br />
upp.<br />
Vilka slutsatser kan man dra av de<br />
här resultaten?<br />
En första slutsats är att det är i närliggande<br />
kommuner som LU kan finna<br />
gymnasieungdomar med utländsk bakgrund<br />
som vill börja studera.<br />
Informationen om olika gymnasieprogram<br />
måste också bli tydligare så att<br />
elever med utländsk bakgrund som vill<br />
läsa vidare väljer rätt program.<br />
Samma gäller antagningsreglerna till<br />
universitetet, inte minst till ungdomar på<br />
yrkesförberedande program, där det idag<br />
finns många potentiella studenter. Universitetet<br />
måste också synas mer på de yrkesförberedande<br />
programmen. Universitetsstudenter<br />
kan t ex besöka skolorna <strong>och</strong><br />
gymnasieeleverna bjudas in till universitetet.<br />
Morgondagens universitetslärare<br />
måste dessutom få resurser för att ”slussa<br />
in” dessa ungdomar till universitetet.<br />
Lärare med utländsk bakgrund kan vara<br />
en hjälp <strong>och</strong> ge nybörjarstudenter en extra<br />
känsla av trygghet.<br />
VERICA STOJANOVIC<br />
FIL.DR, PROJEKTLEDARE<br />
UTVÄRDERINGSENHETEN<br />
Kristianstad blir nytt<br />
gastronomiskt högsäte?<br />
Kristianstad ligger nu bäst till för den<br />
skånska gastronomiska högskoleutbildningen<br />
som även Hässleholm <strong>och</strong> Tomelilla<br />
konkurrerar om. Enligt Bengt E Y<br />
Svensson som är ordförande i Kristianstads<br />
högskolestyrelse är det närheten till<br />
andra högskoleregioner <strong>och</strong> den infrastruktur<br />
som redan finns för studenter,<br />
som talar för Kristianstad.<br />
Kontakter med kommunen (som har<br />
44 livsmedelsföretag) om lämpliga lokaler<br />
har inletts. Utbildningen beräknas bli<br />
treårig med ett årsintag på 30 studenter.<br />
En överenskommelse finns även med<br />
Lunds universitet som bedriver en omfattande<br />
livsmedelsforskning. Den nya utbildningen<br />
beräknas komma igång hösten<br />
år 2003.<br />
Naturvetarna har<br />
fått nya lokaler<br />
Lunds naturvetarkår har fått ett nytt kårhus<br />
som ligger på Sölvegatan 29 bakom<br />
Genetiska institutionen. Det nya huset<br />
kallas Satelliten.<br />
Första digitala<br />
oppositionen<br />
Den första digitala oppositionen på mastersnivå<br />
har genomförts vid Lunds universitet.<br />
Det var vid Internationella Miljöinstitutet<br />
<strong>och</strong> hade formen av en videokonferens<br />
med opponenten i Tyskland.<br />
Medicinhistoriska<br />
föreslås flytta<br />
Region Skåne föreslår att Medicinhistoriska<br />
muséet ska flyttas från Sankt Lars<br />
till universitetssjukhusets entré där nu<br />
barnkliniken finns. Entréhuset töms när<br />
barnkliniken nu flyttar till nya lokaler.<br />
Lokalerna som blir lediga skulle kunna<br />
göras om till ett större medicinskt museum<br />
än vad som nu erbjuds i Sankt Lars,<br />
tycker Region Skåne.<br />
Namnbyte I<br />
Lund University Development AB som<br />
är ett dotterbolag till Lunds universitetsutvecklingsbolag<br />
LUAB, universitetets<br />
holdingbolag, har bytt namn till UNIVA<br />
AB.<br />
Namnbyte II<br />
Avdelningen för oorganisk kemi 1 har<br />
bytt namn till bara ”Avd för oorganisk<br />
kemi.”
Kan nervceller laga ryggraden?<br />
En ung man dyker på okänt vatten,<br />
bryter ryggraden <strong>och</strong> förlamas för<br />
resten av livet. Går en sådan skada<br />
att reparera? Den brittiske neuroforskaren<br />
Geoffrey Raisman hoppas<br />
att inom ett par år kunna göra de<br />
första försöken på människa med en<br />
metod han utvecklar. Han transplanterar<br />
nervceller från de nervbanor<br />
i näsan som förmedlar dofter.<br />
– De cellerna nybildas hela tiden <strong>och</strong> i<br />
våra experimentella studier bygger de<br />
snabbt en bro över det skadade stället i<br />
ryggmärgen. Men även om metoden<br />
fungerar på människa tror jag inte att en<br />
förlamad person kan börja gå igen. Men<br />
bara att återskapa känsel kan vara ett<br />
stort framsteg som höjer livskvaliten. Nu<br />
Inte träna med förkylning i kroppen…<br />
Ett gammalt råd som bör tas på allvar.<br />
Forskningen har nämligen visat på ett<br />
samband mellan infektioner <strong>och</strong><br />
hjärtsjukdom. Fragment från den primitiva<br />
bakterien Chlamydia pneumoniae<br />
har hittats i celler från åderförkalkade<br />
kärl. Nyheter från området<br />
presenteras på Forskningens Dag vid<br />
medicinska fakulteten. I år är temat<br />
I kärl <strong>och</strong> hjärta.<br />
Programmet spänner över ett brett register<br />
– från molekylära mekanismer bakom<br />
plackbildning i kärlen till hur patienter efter<br />
en hjärtinfarkt ska lära sig förebygga<br />
återfall.<br />
– Åderförkalkning <strong>och</strong> andra förträngningar<br />
i hjärtats kranskärl är en av våra<br />
vanligaste sjukdomar. Men risken för en<br />
akut dödande hjärtinfarkt har de senaste<br />
tjugo åren minskats till hälften. Behandlingen<br />
ska inledas redan på väg till sjukhuset.<br />
Det gäller att få igång syresättningen till<br />
den skadade delen av hjärtmuskeln så<br />
snabbt som möjligt, säger Bertil Olsson,<br />
professor i kardiologi i Lund. Han har<br />
huvudansvaret för programmet tillsammans<br />
med professor Jan Nilsson, som<br />
också är medicinska fakultetens dekanus.<br />
Jan Nilsson forskar bl.a. om möjligheten att<br />
utveckla ett vaccin mot åderförkalkning.<br />
När ett blodkärl skadas <strong>och</strong> brister så<br />
utlöses en febril aktivitet i kärlet. Koagulationssystemet<br />
ordar snabbt en plugg av<br />
levrat blod som täpper igen skadan.<br />
Muskelceller vandrar dit för att reparera<br />
utvecklar vi djurmodeller där skadan är<br />
precis lik den som drabbar en människa<br />
vid vissa typer av olycksfall, säger Geoffrey<br />
Raisman. Han var en av föreläsarna<br />
på ett internationellt symposium om ryggmärgsforskning<br />
som arrangerats av Jens<br />
Schouenborg, professor i neurofysiologi<br />
vid LU.<br />
– Vi ville samla forskare med kunskap<br />
från olika discipliner. Bland deltagarna<br />
fanns både neuroanatomer, neurologer,<br />
neurokirurger, neurofysiologer <strong>och</strong><br />
rehabiliteringsspecialister. Det pågår försök<br />
<strong>och</strong> utveckling av olika metoder att<br />
försöka återställa nervförbindelser. Ett<br />
problem är att få dem att växa ihop rätt,<br />
säger Jens Schouenborg.<br />
Symposiet som samlade ca 120 deltagare<br />
stöddes bl.a. av Segerfalkstiftelsen.<br />
SS<br />
I kärl <strong>och</strong> hjärta på Forskningens dag<br />
skadan långsiktigt. Men alltför nitisk reparation<br />
kan resultera i farliga förträngningar.<br />
Det är en förklaring till att sk ballongvidgning<br />
av hjärtats kranskärl ofta måste göras<br />
om.<br />
– Kan vi lära oss att styra blodkärlens<br />
reparationsprocess kan vi kanske motverka<br />
åderförkalkning efter ballongvidgning. Det<br />
säger BMC-forskaren Anna Hultgårdh som<br />
ska föreläsa om den komplicerade balansgången<br />
mellan skada <strong>och</strong> läkning i kärlväggarna.<br />
Förtjockningar hos barn<br />
Det är fel att tro att åderförkalkning bara<br />
drabbar gamla människor. Erkki Pesonen,<br />
professor i barnkardiologi i Lund, berättar<br />
att även barn kan ha förtjockade väggar i<br />
artärerna, dvs åderförkalkning. För höga<br />
kolesterolhalter, diabetes <strong>och</strong> ärftlighet är<br />
några riskfaktorer. Förtjockningarna är<br />
större hos barn i grupper där hjärt-kärlsjukdom<br />
är vanligt, t ex barn som härstammar<br />
från östra Finland.<br />
De övriga föreläsarna är med. dr Kenneth<br />
Persson, docent Hans Öhlin, professor<br />
Stig Steen <strong>och</strong> docent Bo Israelsson. Den<br />
avslutande frågestunden leds av professor<br />
emeritus Håkan Westling.<br />
Forskningens Dag äger rum i Malmö,<br />
Jubileumsaulan, tisdagen den 6 nov <strong>och</strong> i<br />
Lund onsdagen den 7 nov. Kl 14 båda<br />
dagarba. I Malmö delas MAS forskarpris ut<br />
ch i Lund är det traditionsenlig utdelningav<br />
Fernströmpriser. Mer information: ww<br />
medfak.lu.se/forskningens_dag/<br />
SOLVEIG STÅHL<br />
Feta gräddsåser<br />
sänder aptitsignaler<br />
Varför är fet mat så lockande? Varför<br />
kan vissa äta fett utan att bli<br />
feta? Ska fetma-epidemin bekämpas<br />
med kampanjer eller läkemedel?<br />
Nya forskarrön presenteras på nästa<br />
BMC-symposium som har temat<br />
Fetma <strong>och</strong> diabetes. Flera världsledande<br />
forskare medverkar i symposiet<br />
som arrangeras av professor Bo<br />
Ahrén <strong>och</strong> äger rum 1 november.<br />
– Fetma är en global epidemi <strong>och</strong> en av<br />
de största utmaningarna för folkhälsan<br />
på 2000-talet säger Bo Ahrén.<br />
För mycket fett i kosten <strong>och</strong> för lite<br />
fysisk aktivitet är en förklaring. Vissa individer<br />
<strong>och</strong> etniska grupper, t ex afrikaner,<br />
är genetiskt känsligare för denna<br />
livsstilsförändring som ibland kallas vår<br />
tids kolonialism, eller ”cocacolonialism”.<br />
Judith Stern, professor i nutrition vid<br />
University of California, tar upp detta i<br />
sin föreläsning. Hon är en stor auktoritet<br />
i USA när det gäller övervikt som folkhälsoproblem.<br />
Majonnäs <strong>och</strong> gräddsås<br />
Vad är det som styr vårt val av mat? Varför<br />
lockas vissa individer mer än andra<br />
av feta ostar, majonnäs <strong>och</strong> gräddsås?<br />
Forskaren John Blundell har studerat hur<br />
omedvetna aptitsignaler påverkar beteendet.<br />
Han är professor i biopsykologi vid<br />
University of Leeds <strong>och</strong> på symposiet ska<br />
han redovisa nya rön om vårt val av fett<br />
i födan.<br />
Diabetes är en av de viktigaste följderna<br />
av fetma <strong>och</strong> i sin tur en riskfaktor<br />
för hjärt-kärlsjukdomar. Professor Suad<br />
Efendic från KI ska presentera nya synpunkter<br />
på diabetessjukdomens uppkomst<br />
<strong>och</strong> behandling. Han har bl.a. utvecklat<br />
ett kroppseget hormon, GLP-1<br />
för att behandla diabetes.<br />
Symposiet avslutas med en paneldebatt<br />
om vad som kan göras för att möta<br />
fetma-epidemin. Förutom föreläsarna<br />
medverkar tre LU-forskare: kirurgen Jan<br />
Hedenbro, cellbiologen Charlotte<br />
Erlanson-Albertsson <strong>och</strong> medicinaren<br />
Folke Lindgärde, MAS.<br />
Tid <strong>och</strong> plats för symposiet är torsdagen<br />
den 1 november kl 9-13 i Universitetssjukhusets<br />
aula. Det vänder sig både<br />
till forskare, sjukvårdspersonal <strong>och</strong> andra<br />
som är intresserade av ämnet.<br />
SOLVEIG STÅHL<br />
7
8<br />
Författare bakom<br />
ny språkutbildning<br />
LUFS står för Lund universitets författarskola<br />
– en utbildning som<br />
bland andra Björn Larsson, professor<br />
i franska <strong>och</strong> skönlitterär författare,<br />
hoppas ska bli verklighet redan<br />
till nästa höst.<br />
Bakom författarskolan står också lektor<br />
Carin Sandqvist vid Institutionen för<br />
nordiska språk där den nya utbildningen<br />
är tänkt att placeras, Lars-Håkan Svensson,<br />
lektor i engelska <strong>och</strong> poet, samt litteraturvetaren<br />
Johan Stenström som var<br />
med <strong>och</strong> organiserade Humaniståret i fjor.<br />
I våras fick de 65.000 kronor av den<br />
humanistiska fakultetsledningen för att<br />
formulera sina idéer kring den nya utbildningen<br />
som blir den första i sitt slag i landet.<br />
Det närmaste är en språkkonsultutbildning<br />
vid Stockholms universitet <strong>och</strong><br />
en skönlitterär linje med 12 platser vid<br />
Göteborgs universitet.<br />
Bredare utbildning<br />
Författarskolan i Lund är tänkt som en<br />
bredare utbildning med både en skönlitterär<br />
<strong>och</strong> en facklitterär fördjupningsdel.<br />
Totalt ska den omfatta 80 poäng <strong>och</strong> ta<br />
emot 40 studenter per år.<br />
– Utbildningen ska vila på akademisk<br />
grund <strong>och</strong> kräver allmän behörighet men<br />
vi tror att den främsta gruppen är studerande<br />
med arbetslivserfarenhet som vill<br />
fortbilda sig, säger Björn Larsson.<br />
Ett övergripande mål med utbildningen<br />
är att bidra till att höja den all-<br />
Docent Lars-Göran Malmberg vid<br />
Juridicum förbereder sig nu på en<br />
tre år lång utlandsvistelse, där han<br />
i egenskap av koordinator för Vietnamprojektet<br />
ska driva projektet på<br />
plats.<br />
Juridiska fakulteten<br />
driver sedan 1998 ett<br />
rättsbiståndsprogram<br />
i Vietnam för<br />
SIDAS räkning. I fokus<br />
står utbildning<br />
av lärare <strong>och</strong> biblio-<br />
männa kvaliteten på de skön- <strong>och</strong> facklitterära<br />
verk som skrivs i Sverige, inte<br />
minst ur språklig synpunkt. För den skönlittera<br />
inriktningen gäller en bred tolkning<br />
vilket innebär att det inte bara handlar<br />
om konsten att skriva romaner, drama<br />
<strong>och</strong> lyrik utan även reseskildringar, biografier<br />
<strong>och</strong> essäer. När det gäller den facklitterära<br />
inriktningen ska den också omfatta<br />
populärvetenskap, predikningar,<br />
längre administrativa texter <strong>och</strong> läromedel.<br />
Däremot inte journalistisk eller ren<br />
vetenskaplig text.<br />
Utanför Sverige<br />
Utbildningen ska också uppmuntra till<br />
internationella utblickar <strong>och</strong> ge författarna<br />
inspiration <strong>och</strong> förebilder från litteratur<br />
utanför Sverige.<br />
– Exempelvis kan jag som både lärare<br />
i franska <strong>och</strong> författare beskriva hur ett<br />
verk som Madame Bovary kommit till,<br />
säger Björn Larsson som menar att det<br />
finns en otrolig kompetens inom såväl<br />
språk som litteratur vid Lunds universitet.<br />
– Så nu när intresset för de rena<br />
språkkurserna minskar är det viktigt att<br />
tänka efter om vi kan lära ut något annat.<br />
Björn Larsson har många romaner<br />
bakom sig <strong>och</strong> är översatt till alla stora<br />
europeiska språk. På frågan om det behövs<br />
fler svenska författare svarar han att<br />
det alltid behövs fler bättre författare.<br />
Han ser skrivandet som en ständig förbättringsprocess<br />
<strong>och</strong> tror att redan verksamma<br />
författare kan vara intresserade<br />
av den nya utbildningen som även tar upp<br />
tekarier vid Hanoi Law University.<br />
– Vi ska hjälpa till att starta ett masterprogram<br />
som ska ledas av vietnameserna.<br />
Vår huvuduppgift är att utbilda lärarna<br />
i pedagogik <strong>och</strong> sporra dem i deras<br />
utveckling, säger Lars-Göran Malmberg.<br />
Det svenska engagemanget i Vietnam<br />
inleddes på 60-talet. Allt mer biståndsresurser<br />
läggs nu på att bygga upp ett<br />
fungerande rättssystem.<br />
– Det är något som de flesta biståndsorganisationer<br />
har helt klart för<br />
sig. Ska det övriga biståndet användas effektivt<br />
är det mycket viktig att utveckla<br />
rättsapparaten.<br />
Vietnam har haft en god ekonomisk<br />
utveckling under 90-talet. Privat företag-<br />
Björn Larsson har skrivit många romaner <strong>och</strong><br />
är översatt till alla stora europeiska språk.<br />
konsten att få det skrivna publicerat.<br />
– Men det finns många användningsområden<br />
med behov av ökade språk- <strong>och</strong><br />
skrivkunskaper, säger Björn Larsson <strong>och</strong><br />
exemplifierar med juridiken, statliga <strong>och</strong><br />
kommunala utredningar, <strong>och</strong> texter till<br />
datorer, spel <strong>och</strong> manualer.<br />
Kostnaden per författarstudent blir<br />
något högre än per språkstudent eftersom<br />
man planerar för ett stort inslag av verksamma<br />
författare <strong>och</strong> representanter från<br />
bland annat förlagsbranschen.<br />
Trots att det blir en något dyrare utbildning<br />
är man mycket positiv inom<br />
fakultetsledningen. Områdesstyrelsens<br />
ordförande Göran Bexell tycker att författarskolan<br />
är ett bra exempel på förnyelse<br />
av utbildningen inom den språkvetenskapliga<br />
sektionen.<br />
– Vi arbetar med ett större förnyelseprogram<br />
<strong>och</strong> kommer att behandla författarskolan<br />
så positivt vi bara kan, lovar<br />
Göran Bexell <strong>och</strong> tror att den komma<br />
igång enligt planerna, dvs hösten 2002.<br />
MARIA LINDH<br />
Lundajurist leder biståndsprojekt i Vietnam<br />
Lars-Göran Malmberg<br />
samhet uppmuntras, <strong>och</strong> de ekonomiska<br />
reformerna har gett nya ekonomiska <strong>och</strong><br />
juridiska förutsättningar som ställer stora<br />
krav på ny lagstiftning. Med en fri marknad<br />
följer till exempel risken att företag<br />
går i konkurs, <strong>och</strong> då behövs lagar för att<br />
reglera det rättsliga <strong>och</strong> ekonomiska<br />
efterspelet.<br />
– Det är viktigt att det byggs upp en<br />
dynamisk lagstiftningsapparat som håller<br />
jämna steg med den snabba utvecklingen<br />
i landet. Det gör det möjligt för utländska<br />
bolag att etablera sig, <strong>och</strong> är viktigt för att<br />
stimulera ytterligare utländska investeringar,<br />
säger Lars-Göran Malmberg.<br />
THOMAS LINDQVIST
Personregistren<br />
vid LU granskas<br />
Under hösten kommer datainspektionen<br />
att kontrollera personregistren<br />
vid Lunds universitet.<br />
Syftet med granskningen är<br />
att undersöka om de lagar som<br />
reglerar hanteringen av känsliga<br />
personuppgifter följs, <strong>och</strong> om<br />
informationen till de registrerade<br />
är tillräcklig. Man vill dessutom<br />
försäkra sig om att datorsäkerheten<br />
är god.<br />
När personuppgiftslagen infördes i<br />
oktober 1998 omfattade den endast<br />
nyupprättade register. Från <strong>och</strong> med<br />
den första oktober i år började lagen<br />
gälla fullt ut <strong>och</strong> omfattar nu även<br />
register som upprättats före oktober<br />
1998.<br />
Jörgen Andersson vid Juridiska<br />
enheten är personuppgiftsombud vid<br />
universitetet:<br />
– Lunds universitet har ungefär<br />
600 personregister som upprättats<br />
innan den nya lagen trädde i kraft.<br />
Under våren har det varit ett stort<br />
arbete att gå igenom de här registren<br />
<strong>och</strong> kontakta ansvariga forskare för<br />
att utröna vilka register som fortfarande<br />
är aktuella.<br />
När register upprättas är huvudprincipen<br />
att det ska ske i samtycke<br />
med de personer som registreras. De<br />
som använder känsliga personuppgifter<br />
i sin forskning är också<br />
skyldiga att informera den registrerade<br />
om dennes rättigheter.<br />
– Ofta är det patienter som registreras<br />
som ett led i medicinsk<br />
forskning. De måste bli grundligt informerade<br />
om studien <strong>och</strong> om sina<br />
möjligheter att avböja medverkan<br />
utan att det påverkar den vård <strong>och</strong><br />
behandling de har rätt till, säger Jörgen<br />
Andersson.<br />
Det finns även andra skäl att ta<br />
den nya lagen på stort allvar. Det<br />
finns ett strikt skadeståndsansvar som<br />
kan drabba universitetet <strong>och</strong> straffsanktioner<br />
som kan drabba den enskilde.<br />
– Lunds universitet har ett centralt<br />
ansvar för all behandling av<br />
personuppgifter som görs inom myndigheten.<br />
Det är också en viktig förtroendefråga<br />
för forskningen. Därför<br />
är det extra viktigt att vi har koll på<br />
detta, säger Jörgen Andersson.<br />
THOMAS LINDQVIST<br />
Bokhistoriker ansvarar<br />
för kulturarvet på UB<br />
En bokhistoriker har tagit över ansvaret<br />
för UBs samlingar. Han heter<br />
Björn Dal <strong>och</strong> är ny chef för UBs<br />
kulturarvsavdelning.<br />
Under femton år har Björn Dal arbetat<br />
som egenföretagare, bland annat som<br />
konsult i biblioteksbranschen. Nu senast<br />
med uppdraget som projektledare för en<br />
nationell bevarandeplan åt Kungliga Biblioteket<br />
<strong>och</strong> Statens kulturråd.<br />
På UB ansvarar Björn Dal för tre sektioner:<br />
alla böcker tryckta före år 2000<br />
<strong>och</strong> därefter tillkommande pliktleveranser<br />
av svenskt tryck, specialsamlingarna<br />
med småtryck, affischer, kartor <strong>och</strong> tidningar<br />
samt den tidigare handskriftsavdelningen.<br />
Till sin hjälp har han tre sektionsföreståndare<br />
<strong>och</strong> omkring 25 andra<br />
medarbetare.<br />
Museal funktion<br />
Själva förvaringen av samlingarna är inte<br />
minst viktig.<br />
– Införandet av centralvärme höjde<br />
temperaturen <strong>och</strong> sänkte luftfuktigheten<br />
på ett sätt som skadat papper <strong>och</strong> skinn,<br />
konstaterar han <strong>och</strong> menar att en av de<br />
stora uppgifterna långsiktigt är att se till<br />
att UBs samlingar har ändamålsenliga<br />
magasin.<br />
En annan angelägen uppgift är hanteringen<br />
av det äldre materialet.<br />
– Forskningsbiblioteken med sina<br />
gamla <strong>och</strong> stora samlingar har även en<br />
museal funktion. Att väga tillgänglighet<br />
mot bevarande är en svår uppgift för ett<br />
så speciellt föremål som boken, tycker<br />
Björn Dal. Exempelvis skulle aldrig Nationalmuseum<br />
komma på tanken att använda<br />
en byrå från 1700-talet som byrå<br />
– men vi utgår självklart från att boken<br />
från samma tid ska kunna hanteras som<br />
vilken bok som helst, säger han.<br />
Digitalisering av bibliotekets äldsta<br />
handskrifter pågår redan <strong>och</strong> Björn Dal<br />
hoppas att den verksamheten ska utvidgas<br />
i samarbete med Kungliga Biblioteket.<br />
Den nye kulturarvschefen ser också<br />
Björn Dal är mån om det äldre materialet<br />
som han menar har en museal funktion.<br />
den goda servicen som angelägen <strong>och</strong><br />
arbetar för att kunna öppna småtrycksavdelningen<br />
igen under hösten.<br />
– Allmänheten ska så småningom<br />
också kunna ta del av utställningar <strong>och</strong><br />
föreläsningar som en självklar del av vår<br />
utåtriktade verksamhet, säger Björn Dal.<br />
MARIA LINDH<br />
FOTNOT: Björn Dal disputerade nyligen<br />
i bok- <strong>och</strong> bibliotekshistoria i Lund. Avhandlingen<br />
är den första i landet inom<br />
ämnet <strong>och</strong> handlar om handkoloreringen<br />
i Sverige under 1700- <strong>och</strong> 1800-talen.<br />
Museianställda får forskningspengar<br />
Styrelsen för Riksbankens Jubileumsfond<br />
satsar totalt 25 miljoner kronor<br />
under fem år på ett nytt forskarutbildningsprogram<br />
för museianställda. Del-<br />
tagarna ska bedriva fullständiga dokorandstudier<br />
<strong>och</strong> disputera vid ett universitet<br />
samtidigt som de förblir anställda<br />
på sina ordinarie arbetsplatser.<br />
9
10<br />
Den psykosociala arbetsmiljön ska bli bättre<br />
Långtidssjukskrivningar bland<br />
kvinnor <strong>och</strong> förvaltningspersonal<br />
vid LU har ökat. Antalet anställda<br />
som söker upp företagshälsan med<br />
sjukdomar som orsakats av stress<br />
har också ökat.<br />
Universitetets centrala skyddskommitté<br />
som leds av universitetsdirektör Peter<br />
Honeth har sett över den psykosociala<br />
arbetsmiljön vid LU <strong>och</strong> man har kommit<br />
fram till att skyddsombuden <strong>och</strong> prefekterna<br />
har nyckelroller i sammanhanget<br />
(se artikel nedan).<br />
”Höj skyddsombudens status!”<br />
Vid Personalenheten anser man att<br />
skyddsombuden borde kunna fungera<br />
som en termometer på personalens<br />
psykosociala hälsotillstånd.<br />
– Men då måste uppdraget utföras<br />
med större engagemang än idag,<br />
säger personalkonsulent Birgitta<br />
Lindgren.<br />
Clemens Weikert på Institutionen<br />
för psykologi tillhör dock de engagerade<br />
<strong>och</strong> tar uppgiften som<br />
skyddsombud på allvar.<br />
Ett problem är att skyddsombudsrollen<br />
allmänt anses vara ett lågstatusuppdrag<br />
som man tar på sig för att ”någon ju<br />
måste göra det”. När Personalenheten<br />
kallar skyddsombuden till möte brukar<br />
ett tjugotal av universitetets drygt 200<br />
ombud dyka upp.<br />
– Det är viktigt att betona att skyddsombuden<br />
inte måste lösa problemen utan<br />
bara fungera som den som kan lotsa problemen<br />
vidare till rätt instans, säger<br />
Clemens Weikert som deltagit i Personalenhetens<br />
utbildning av skyddsombud.<br />
I utbildningen studerar man bland annat<br />
arbetsmiljölagen i grova drag.<br />
– Tidigare har fokus legat på den fysiska<br />
arbetsmiljön, berättar Clemens<br />
Weikert. Vi gör årliga skyddsronder, men<br />
hos oss, liksom vid de flesta s k torra institutionerna,<br />
finns det ofta inte mycket<br />
anmärkningar på den fysiska arbetsmiljön.<br />
Det kan handla om terminalglasögon<br />
eller ett datorbord som måste höjas eller<br />
sänkas. Situationen ser säkert annorlunda<br />
ut vid exempelvis Kemicentrum där man<br />
handskas med farliga preparat.<br />
I stället vill han som skyddsombud<br />
lägga tyngdpunkten av sitt arbete vid frågor<br />
som trivsel, arbetsmotivation <strong>och</strong><br />
utbrändhet.<br />
– Många inom universitetet har en<br />
Det har visat sig att skyddsombuden<br />
<strong>och</strong> huvudskyddsombuden har svårt att<br />
hinna med sina uppdrag. Därför föreslår<br />
man att huvudskyddsombuden får arbetstiden<br />
nedsatt med tio procent <strong>och</strong> att<br />
institutionerna ersätts för bortfallet.<br />
Man rekommenderar också att arbetsgivarna<br />
<strong>och</strong> de fackliga representanterna<br />
gemensamt ska utbilda skyddsombuden<br />
för att på detta sätt få en samordnad<br />
syn på deras verksamhet.<br />
Skyddskommittén anser att prefektutbildning<br />
bör bli obligatorisk <strong>och</strong> man<br />
föreslår att nyblivna chefer förses med<br />
arbetssituation som bäddar för utbrändhet,<br />
säger Clemens Weikert. Lärarna är<br />
lojala <strong>och</strong> ambitiösa <strong>och</strong> sliter ut sig för<br />
att få det att gå runt. Resurserna stryps<br />
ovanifrån samtidigt som vi ska arbeta<br />
mer <strong>och</strong> helst lite bättre också.<br />
På sin egen institution tror han att<br />
lärarna känner att de kan göra sina röster<br />
hörda. Däremot tror han att många är<br />
frustrerade över att avgörande beslut fattas<br />
över deras huvuden av en universitetsledning<br />
som ibland inte är tillräckligt lyhörd.<br />
Kollegornas språkrör<br />
Skyddsombudet ska vara kollegornas<br />
språkrör. Han eller hon ska vara extra<br />
uppmärksam på arbetsmiljön <strong>och</strong> ha den<br />
kunskap som behövs för att kunna initiera<br />
en fråga.<br />
Men när det gäller de psykosociala<br />
problemen är det inte alltid så lätt att<br />
upptäcka dem i tid.<br />
– Det kan vara svårt att berätta att<br />
man känner sig illa behandlad eller att<br />
man har en konflikt med chefen eller någon<br />
medarbetare, säger Clemens Weikert.<br />
Under sin tid som skyddsombud har<br />
han aldrig haft den typen av samtal med<br />
de anställda, vilket han inte tolkar som<br />
att psykosociala problem inte finns vid<br />
hans arbetsplats. För att hålla sig ájour<br />
med även dessa problem utarbetar han<br />
just nu tillsammans med företagshälsan<br />
en checklista som ska användas vid en<br />
psykosocial skyddsrond. Här ska man<br />
anonymt kunna besvara frågor om kontroll<br />
över arbetssituationen, relation till<br />
kollegor <strong>och</strong> ledning, tillgång till information<br />
m m. Checklistan ska finnas på nätet<br />
<strong>och</strong> den psykosociala arbetsmiljön ska<br />
utredas en gång om året precis som den<br />
fysiska arbetsmiljön.<br />
– Vi hoppas kunna göra en fungerande<br />
checklista som även andra institu-<br />
mentorer som kan lotsa in dem i ledarrollen.<br />
Man vill också skärpa prefektens<br />
skyldighet att vara med i rehabiliteringen<br />
av sjukskrivna anställda.<br />
Det har visat sig att doktoranderna är<br />
en grupp som ofta mår dåligt <strong>och</strong> därför<br />
föreslår skyddskommitten att även deras<br />
handledare ska genomgå en utbildning.<br />
– Det handlar om rekommendationer<br />
<strong>och</strong> inte direktiv <strong>och</strong> nu är det upp till<br />
<strong>fakulteter</strong>na <strong>och</strong> institutionerna att genomföra<br />
förslagen, säger Anders Andreasson<br />
på Personalenheten.<br />
ULRIKA OREDSSON<br />
Clemens Weikert har gjort en checklista<br />
för den psykosociala arbetsmiljön.<br />
tioner vid universitetet kan få nytta av,<br />
säger han.<br />
Kurser i stresshantering<br />
Clemens Weikert tycker att universitetets<br />
samlade kompetens borde användas mer<br />
när det gäller att förbättra den egna arbetsmiljön.<br />
– Jag har föreslagit att personal från<br />
Institutionen för psykologi ska ge skyddsombuden<br />
kurser i stresshantering, men<br />
Personalutvecklingen har ännu inte nappat<br />
på förslaget. Antagligen för att<br />
skyddsombudens intresse för vidareutbildning<br />
är mycket lågt.<br />
Clemens Weikert menar att skyddsombudens<br />
status måste höjas.<br />
– För att uttrycka det djärvt så är det<br />
oftast folk som står längst ner på hackordningen<br />
som får ta på sig rollen som<br />
skyddsombud. Men ett fungerande<br />
skyddsombud är faktiskt en skyldighet.<br />
– Dessutom är det en viktig roll ur<br />
produktionssynpunkt. Medarbetare som<br />
mår bra producerar bättre.<br />
ULRIKA OREDSSON
Regionala högskolor<br />
har höjt utbildningsnivån<br />
90-talets satsning på nya regionala<br />
högskolor har gett resultat. Ökad<br />
tillgänglighet till utbildning har<br />
minskat den geografiska snedrekryteringen<br />
i landet <strong>och</strong> höjt utbildningsnivån<br />
i regionerna. Det visar<br />
en ny avhandling i ekonomisk geografi<br />
vid Lunds universitet.<br />
Den sociala snedrekryteringen har dock<br />
inte minskat nämnvärt.<br />
– För de med icke-akademisk bakgrund<br />
har en ökad tillgång på utbildningsplatser<br />
i sig förmodligen varit viktigare<br />
än att högskolorna spridits ut över<br />
landet, menar avhandlingsförfattaren<br />
Maria Wikhall.<br />
Även om andelen studerande från<br />
arbetarhem ökat relativt lite inom den<br />
högre utbildningen (från 20 procent 1990<br />
till 24 procent 1998), så är andelen av en<br />
årskull arbetarbarn som läser på högskolan<br />
betydligt större i dag än för tio år sedan;<br />
8 procent födda 1968 började läsa<br />
före 21 års ålder jämfört med 18 procent<br />
födda 1977.<br />
Maria Wikhall gör en statistisk analys<br />
av universitetens <strong>och</strong> de nya högskolornas<br />
regionala effekter. Hon har ingått<br />
i professor Gunnar Törnqvists forskargrupp<br />
i Lund <strong>och</strong> en del av hennes<br />
resultat har redan redovisats i Törnqvists<br />
<strong>och</strong> Sverker Sörlins bok ”Kunskap för<br />
välstånd” som kom förra året (LUM nr 4,<br />
2000).<br />
Hennes undersökning visar att andelen<br />
som läser vidare är större i regioner<br />
med god tillgänglighet på utbildning.<br />
Men social struktur är mer avgörande än<br />
geografisk närhet; färre väljer att utbilda<br />
sig i regioner med låg utbildningsnivå<br />
från början.<br />
Ökad geografisk tillgänglighet har<br />
också betydelse över tiden, även om re-<br />
Efter vissa meningsskiljaktigheter mellan<br />
doktorander <strong>och</strong> universitetsföreträdare<br />
har universitetsstyrelsen nu fastställt antagningsregler<br />
till forskarutbildningen.<br />
Enligt nya bestämmelser i högskoleförordningen<br />
ska universiteten upprätta regler<br />
så att alla som vill börja på forskarutbildningen<br />
har samma möjlighet att få<br />
sina meriter bedömda på ett enhetligt sätt.<br />
De nya antagningsreglerna innehåller<br />
kryteringen av studenter från landets<br />
olika regioner varit ganska jämn ända<br />
sedan 80-talet.<br />
Den regionalpolitiska slutsatsen blir<br />
att universitet <strong>och</strong> högskolor spelar en<br />
regional roll. Att högre utbildning spritts<br />
ut är viktigt för alla grupper, men kanske<br />
mest för de allra yngsta <strong>och</strong> de något<br />
äldre, som är mer benägna att studera<br />
nära hemmet.<br />
– Universitet <strong>och</strong> högskolor påverkar<br />
också utbildningsnivåerna positivt i sina<br />
respektive regioner, menar Maria Wikhall.<br />
Det underlättar för all typ av utbyggnad.<br />
Högutbildade ställer också andra<br />
krav, efterfrågar andra tjänster.<br />
Stockholm drar mest<br />
Ju större regionens högskola/universitet<br />
är i förhållande till den lokala arbetsmarknaden,<br />
desto mer påverkas regionens<br />
utbildningsnivå. Det gynnar t ex<br />
Uppsala, Umeå <strong>och</strong> Lund, där universiteten<br />
också är viktiga arbetsplatser för<br />
högutbildade. Störst dragningskraft har<br />
emellertid Stockholm – att vistas <strong>och</strong> verka<br />
där ger draghjälp i karriären <strong>och</strong> utdelning<br />
lönemässigt. Det visar en specialstudie<br />
som Maria Wikhall har gjort på<br />
de omkring 13.000 som tog examen<br />
1975. Hon har jämfört deras val av arbetsregion<br />
med var de ligger karriär- <strong>och</strong><br />
lönemässigt femton år senare.<br />
– Chansen att nå det övre inkomstskiktet<br />
var betydligt större för de naturvetare,<br />
samhällsvetare, ekonomer <strong>och</strong> i<br />
viss utsträckning också civilingenjörer<br />
som arbetade i Stockholm, jämfört med<br />
de som arbetade i övriga landet.<br />
För läkare är dock mönstret det motsatta;<br />
behovet ute i landet gjorde att de<br />
som lämnade storstäderna hade större<br />
chans att få högre lön. Humanister <strong>och</strong><br />
lärare vann inte heller lönemässigt på att<br />
bestämmelser för hur utlysning av<br />
utbildningsplatser ska gå till, <strong>och</strong> vilka<br />
behörighetsregler, urvalskriterier <strong>och</strong><br />
antagningsregler som gäller.<br />
Doktorandrepresentanterna har<br />
tryckt på för att samma antagningsregler<br />
ska gälla vid hela universitetet, medan<br />
universitetsföreträdarna vill ta större hänsyn<br />
till <strong>fakulteter</strong>nas olika förutsättningar<br />
vid rekrytering av doktorander.<br />
Doktorandkåren är dock inte särskilt<br />
Maria Wikhall visar i sin avhandling att<br />
statens högskolesatsning har gett resultat.<br />
arbeta i Stockholm – hos dem fanns inga<br />
regionala skillnader.<br />
– Å andra sidan var lönespridningen<br />
låg bland dessa grupper under perioden.<br />
I dag skulle det kanske se annorlunda ut<br />
för t ex lärare.<br />
Men innebär inte detta att många<br />
också lämnar sina regioner, <strong>och</strong> söker sig<br />
just till storstädernas utbud av kultur <strong>och</strong><br />
jobb?<br />
– Just nu går flyttlassen till högskoleregionerna<br />
<strong>och</strong> storstäderna, främst<br />
Stockholm - men det finns annat än bra<br />
jobb som har betydelse, <strong>och</strong> jag tror att<br />
vi kommer att få se nya flyttmönster<br />
framöver, säger Maria Wikhall.<br />
Lämnat Lund<br />
Själv tillhör hon dem som nyligen övergivit<br />
sin region <strong>och</strong> bosatt sig i Stockholm,<br />
där hon arbetar som forskarassistent på<br />
forskningsinstitutet SISTER. Hon har fått<br />
uppdraget att utreda just det tidiga 2000talets<br />
flyttmönster <strong>och</strong> bostadspreferenser<br />
bland högutbildade.<br />
– OK - jag hade kanske inte fått det<br />
här jobbet om jag bott kvar i Malmö.<br />
Men det var faktiskt min pojkvän som<br />
gjorde att jag flyttade till Stockholm, ler<br />
Maria Wikhall.<br />
BRITTA COLLBERG<br />
Antagningsregler för doktorander spikade<br />
nöjd med de nya reglerna som de menar<br />
fortfarande lämnar utrymme för ett visst<br />
godtycke vid antagning av nya doktorander.<br />
– Vi hade helt enkelt svårt att få gehör<br />
för våra synpunkter i universitetsstyrelsen,<br />
säger en besviken Erik Persson,<br />
vice ordförande i doktorandkåren.<br />
De nya antagningsreglerna finns på<br />
www.lu.se/plan<br />
ULRIKA OREDSSON<br />
11
12<br />
Universitetet fick 20 nya professorer<br />
Bakersta raden från vänster: Bengt Hansson, professor i byggnadsekonomi, Hans Landström, professor i företagsekonomi, Hans Hebert,<br />
professor i kryoelektronmikroskopi, Olle Holst, professor i bioteknik,Urban Gullberg, professor i hematologi, Mats Åkerlund, professor i<br />
obstetrik <strong>och</strong> gynekologi, Michal Pióro, professor i telekommunikationsteori, Edward Högestätt, professor i klinisk farmakologi, Stefan<br />
Lindgren, professor i medicin.<br />
Främre raden från vänster: Ingemar Carlstedt, professor i slemhinnebiologi, Peter James, professor i proteinteknologi, Anders Löfqvist,<br />
professor i logopedi, Per Sandgren, professor i kvartärgeologi, Hans Swärd, professor i socialt arbete, Eva Tornberg, professor i<br />
livsmedelsteknik, Catharina Stenqvist, professor i religionsfilosofi, Eva Degerman, professor i experimentell diabetesforskning, Richard<br />
Sotto, professor i företagsekonomi <strong>och</strong> rektor Boel Flodgren.<br />
I strålande höstsol installerades tjugo<br />
nya professorer vid Lunds universitet.<br />
Rektor Boel Flodgrens tal till<br />
installandi handlade bland annat<br />
om situationen vid universitetet i<br />
Kabul, som en gång varit centrum<br />
för intellektuella i hela Centralasien.<br />
– Innan talibanerna tog makten i landet<br />
var 60 procent av lärarna <strong>och</strong> studenterna<br />
vid Kabuls universitet kvinnor, sade<br />
Boel Flodgren.<br />
Nu är Afghanistans kvinnor förbjudna<br />
att studera <strong>och</strong> arbeta, <strong>och</strong> i det<br />
ljuset ter sig höstens första professorsinstallation<br />
vid Lunds universitet mer jämställd,<br />
trots att endast tre av tjugo nyblivna<br />
professorer var kvinnor.<br />
– Idag råder medeltidsmörker vid<br />
Kabuls universitet <strong>och</strong> det finns egentligen<br />
ingen högre utbildning att tala om,<br />
fortsatte Boel Flodgren, <strong>och</strong> menade att<br />
det i tider som dessa finns ännu större<br />
skäl att slå vakt om universiteten som<br />
arenor för det fria, kritiska tänkandet.<br />
– Vi, universiteten, bedöms utifrån<br />
arbetsmarknadens behov, vår förmåga att<br />
bidra till ekonomisk tillväxt <strong>och</strong> våra re-<br />
surser bestäms utifrån detta nyttotänkande,<br />
sade Boel Flodgren. Men det är<br />
farligt att reducera universitetens uppgift<br />
på detta sätt, hävdade hon.<br />
Boel Flodgren nämnde också den nya<br />
högskolepropositionen ”Den öppna högskolan”<br />
där regeringen förelår ett antal<br />
åtgärder som ska göra universitetet öppet<br />
för alla.<br />
– Att vara öppna för alla stärker universitetens<br />
ställning i samhället <strong>och</strong> det<br />
stärker samhället att alla, oavsett socialt,<br />
etniskt eller nationellt ursprung har möjlighet<br />
att skaffa sig kunskap om <strong>och</strong> förståelse<br />
för komplicerade samband.<br />
Boel Flodgren menade att vidsyntheten,<br />
förståelsen <strong>och</strong> det kritiska tänkandet<br />
blir ännu viktigare när det kommer<br />
många olika grupper till universiteten.<br />
Installationsföreläsningen hölls av<br />
Stefan Lindgren, professor i medicin <strong>och</strong><br />
prodekanus vid Medicinska fakulteten<br />
med särskilt ansvar för grundutbildningen.<br />
Han föreläste under rubriken<br />
”Ett akademiskt perspektiv på lärande<br />
<strong>och</strong> tillämpning” <strong>och</strong> talade bland annat<br />
om kunskap som något som måste erövras.<br />
I stället för att läraren ska svara på<br />
”tusen frågor som ingen ställt” menade<br />
han att PBL (problembaserat lärande),<br />
där eleverna själva får söka sina kunskaper,<br />
är en bra inlärningsmetod även för<br />
nybörjarstudenterna.<br />
Stefan Lindgren avslutade med en<br />
dikt av Sören Kirkegard vars första strof<br />
lyder:<br />
”Om jag vill lyckas med att föra en<br />
människa mot ett visst mål måste jag först<br />
hitta henne där hon är.”<br />
ULRIKA OREDSSON<br />
FOTNOT: Installationsbroschyren finns<br />
på www.lu.se/info/profinst<br />
Stefan<br />
Lindgren<br />
talade om<br />
kunskap som<br />
måste erövras.
Stora priset för studier av mikrovärld<br />
En miljon cellöar som tillsammans<br />
väger ett gram <strong>och</strong> har en livsviktig<br />
funktion för människan... För sin<br />
utforskning av denna mikrovärld<br />
har de två Uppsalaprofessorerna Bo<br />
Hellman <strong>och</strong> Claes Hellerström belönats<br />
med årets stora Fernströmpris<br />
på 500 000 kronor. Deras arbete om<br />
de langerhanska cellöarna i bukspottkörteln<br />
har varit banbrytande<br />
inom diabetesforskningen.<br />
Det är första gången som det stora nordiska<br />
Fernströmpriset delas ut till diabetesforskare.<br />
De två pristagarnas vetenskapliga<br />
vagga var histologiska institutionen i<br />
Uppsala där de redan i mitten på 50-talet<br />
började arbeta med cellöarna. Hellman<br />
utvecklade matematiska modeller<br />
för att bestämma deras volym <strong>och</strong> antal.<br />
Han <strong>och</strong> forskargruppen satte igång ett<br />
mödosamt arbete med att ta fram mikrotekniker<br />
för att kunna studera cellöarna.<br />
Hans första doktorand var Claes Hellerström<br />
som var först med att isolera enskilda<br />
cellöar <strong>och</strong> hålla dem vid liv.<br />
Svänger i takt<br />
Mikrotekniken var en förutsättning för<br />
att kunna studera hur betacellerna frisätter<br />
insulinet <strong>och</strong> varför den processen<br />
sviktar ibland. Bo Hellman har bl a visat<br />
att betacellerna, <strong>och</strong> hela cellöar, svänger<br />
i takt.<br />
– Den här rytmiken är nödvändig för<br />
att hålla insulinreceptorerna på alerten.<br />
När cellerna tappar rytmiken kan det<br />
vara första tecknet på diabetes, säger han.<br />
Claes Hellerström har inriktat sig mer<br />
mot typ 1-diabetes där betacellerna angrips<br />
<strong>och</strong> förstörs av kroppens immunsystem.<br />
– Den enda möjligheten att ersätta<br />
insulinproduktionen är via transplantation<br />
av betaceller. Jag <strong>och</strong> min grupp<br />
medverkar i sådana projekt i Bryssel <strong>och</strong><br />
i Kanada. På båda ställena har ett antal<br />
patienter fått betaceller genom organdonation<br />
<strong>och</strong> har en fungerande insulinproduktion.<br />
Men organdonation täcker inte behovet.<br />
Nästa steg blir nog stamceller <strong>och</strong> jag<br />
tror att om 10-15 år har vi en sådan terapi.<br />
Båda pristagarna är numera emeriti –<br />
men går till labbet varje dag <strong>och</strong> är involverade<br />
i olika projekt. De betonar att de<br />
har många medarbetare som också ska<br />
känna sig hedrade.<br />
SOLVEIG STÅHL<br />
Elisabeth Edholm Fernström tillsammans med Claes Hellerström (t v) <strong>och</strong> Bo Hellman.<br />
Mary Jo får lokala Fernströmpriset<br />
för nya rön om salmonellabakterien<br />
Mary Jo Wick får Lunds lokala<br />
Fernströmpris – 100.000 kronor.<br />
Hon är mikrobiolog i botten <strong>och</strong><br />
knuten till avdelningen för immunologi<br />
i Lund där hon forskar<br />
om salmonellabakterier.<br />
Mary Jo Wick kommer från USA<br />
men har bott i Sverige sedan 1993.<br />
Hon studerar hur bakterier interagerar<br />
med värdens immunförsvar <strong>och</strong><br />
har bl.a. visat vad som tänder immunförsvaret<br />
vid en salmonellainfektion.<br />
Makrofager, en typ av försvarsceller,<br />
äter upp bakterien <strong>och</strong> bryter<br />
ner dess proteiner i små fragment till<br />
peptider. Dessa presenteras på makrofagens<br />
cellyta tillsammans med en<br />
MHC-molekyl som fungerar som<br />
cellens fingeravtryck. Kombinationen<br />
peptid-MHC-molekyl lockar dit vita<br />
blodkroppar som känner igen kombinationen<br />
<strong>och</strong> sedan är immunförsvaret<br />
igång. En annan celltyp, s k<br />
dendritiska celler, samspelar med<br />
makrofagerna i den processen.<br />
– Salmonellabakterien är unik ge-<br />
nom att den kan växa in i makrofagen<br />
<strong>och</strong> det kan ibland leda till kronisk infektion,<br />
förklarar Mary Jo Wick. Hon<br />
är den andra kvinna som får Lunds lokala<br />
Fernströmpris vilket delats ut sedan<br />
1979.<br />
SOLVEIG STÅHL<br />
Mary Jo Wick är andra kvinnan som<br />
får Lunds lokala Fernströmpris sedan<br />
1979.<br />
13
14<br />
Mångfaldsremissen väcker nya förslag<br />
”Många av förslagen är så generella<br />
att de inte går att genomföra i praktisk<br />
verksamhet”. Styrelsen för humaniora<br />
<strong>och</strong> teologi diskvalificerar<br />
remissen ”Mångfaldsarbetet inom<br />
Lunds universitet” genom att hävda<br />
att den saknar djup i sin analys.<br />
Men remissen får långt ifrån bara ris. I<br />
Campus Helsingborgs korta <strong>och</strong> koncisa<br />
svar skriver man att arbetsgruppen för<br />
universitetets mångfald har lämnat ett<br />
”mycket gediget underlag i en mycket<br />
angelägen fråga”.<br />
De positiva omdömena till mångfaldsgruppens<br />
arbete är övervägande men<br />
remissinstanserna föreslår en hel del tillägg<br />
<strong>och</strong> ändringar.<br />
Alternativa sätt<br />
Den samhällsvetenskapliga fakulteten<br />
med flera anser att en av svagheterna i<br />
mångfaldsgruppens arbete är att man inte<br />
diskuterar alternativa sätt att organisera<br />
mångfaldsarbetet. Bland annat tycker<br />
man att det hade varit intressant med en<br />
jämförande diskussion kring jämställdhetsarbetet<br />
vid Lunds universitet.<br />
Den matematisk-naturvetenskapliga<br />
fakulteten framhåller att det är klokt att<br />
inledningsvis skilja mellan mångfalds-<br />
”Efter att ha läst de inkomna remissvaren<br />
på universitetets mångfaldsplan kände<br />
jag en besvikelse, inte minst med tanke<br />
på de många timmar (under en begränsad<br />
tid på fyra månader) som tretton personer<br />
(studenter, fackliga representanter,<br />
lärare från sex av sju <strong>fakulteter</strong>, samt<br />
administrativ personal) ideellt lade ned<br />
på förslaget.<br />
Visserligen fokuserar flera yttranden på<br />
uppenbara brister, <strong>och</strong> dessa synpunkter<br />
kommer definitivt att bidra till en bättre<br />
handlingsplan. Däremot är den kritik om<br />
varför förslaget fokuserar huvudsakligen<br />
på etnisk <strong>och</strong> social mångfald, meningslös<br />
med tanke på det mandat som regeringsmakten<br />
i första hand <strong>och</strong> universitetsledningen<br />
i andra hand ålade arbetsgruppen.<br />
Logiken bakom detta fokus är att inledningsvis<br />
slå ett slag för att underlätta<br />
för dessa underrepresenterade grupper. I<br />
ett längre perspektiv är förhoppningen att<br />
arbetet med mångfald <strong>och</strong> alla eventuellt<br />
eftersatta grupper <strong>och</strong> kategorier bör<br />
hamna under samma paraply, där t.ex.<br />
<strong>och</strong> jämställdhetsfrågor, men på sikt vill<br />
man se att dessa frågor behandlas av en<br />
<strong>och</strong> samma instans.<br />
Ett annat förslag som kritiserades är<br />
den föreslagna mångfaldskursen. Flera remissinstanser<br />
menar att arbetsgruppen<br />
inte redogjort ordentligt för 20-poängskursens<br />
innehåll <strong>och</strong> syfte.<br />
Ännu en arbetsuppgift<br />
Naturvetarna <strong>och</strong> medicinarna tvekar<br />
inför förslaget om ökad möjlighet till<br />
praktik <strong>och</strong> studiebesök vid institutionerna.<br />
Naturvetarna tycker att idén är bra<br />
men menar att det skulle bli ännu en arbetsuppgift<br />
för en redan överbelastad<br />
personal.<br />
Medicinarna hänvisar till den redan<br />
existerande PRAO-verksamheten <strong>och</strong><br />
föreslår i stället att gymnasieeleverna ska<br />
skriva sina specialarbeten med handledning<br />
av doktorander <strong>och</strong> på detta sätt få<br />
en inblick i universitetsvärlden.<br />
Som ett generellt mål i den föreslagna<br />
mångfaldsplanen skriver arbetsgruppen i<br />
remissen ”Den etniska, kulturella <strong>och</strong> sociala<br />
mångfalden bland studenter <strong>och</strong><br />
anställda ska spegla samhället i stort”.<br />
– Orealistiskt, tycker juristerna <strong>och</strong><br />
hänvisar till att stora ansträngningar<br />
gjorts för att öka den sociala mångfalden<br />
<strong>och</strong> att dessa ansträngningar inte har gett<br />
jämställdhetsarbetet <strong>och</strong> mångfaldsarbetet,<br />
samt ytterligare riktade satsningar<br />
för att underlätta för studenter <strong>och</strong> personal<br />
med funktionshinder eller med varierande<br />
sexuell läggning sammanstrålar.<br />
Precis som all typ av diskriminering bör<br />
bedömas med samma allvar <strong>och</strong> av<br />
samma myndighet.<br />
Tyvärr har en del remissinstanser läst texten<br />
slarvigt. Att rikta kritik mot att vissa<br />
åtgärder inte gäller alla studenter vid LU<br />
är beklagligt. Det står t.ex. klart <strong>och</strong> tydligt<br />
i förslaget att en eventuell språkverkstad<br />
skall vara tillgänglig för alla studenter<br />
som har behov av att förbättra sitt<br />
språk. Denna service skall även vara öppen<br />
för annan personal, som t.ex. lärarna.<br />
På samma vis bör introduktionsterminer<br />
eller collegeår vara tillgängliga för<br />
alla studenter som har behov av denna<br />
inkörsport till universitetet.<br />
Vidare är det beklagligt att förslaget<br />
någon nämnvärd effekt på mångfalden.<br />
– Ogenomtänkt, tycker även Kristian<br />
Berghult <strong>och</strong> Eva Hamberg om förslaget<br />
i en bilaga till HT-styrelsens yttrande. De<br />
tar Teologiska institutionen som exempel<br />
där drygt en fjärdedel av personalen har<br />
utländsk bakgrund <strong>och</strong> frågar sig om institutionen<br />
ska behöva minska andelen<br />
anställda med utländsk bakgrund för att<br />
bättre ”spegla samhället i stort”.<br />
Försvårar överblicken<br />
Den juridiska fakultetsstyrelsen ifrågasätter<br />
om det överhuvudtaget ska upprättas<br />
en särskild mångfaldsplan.<br />
– Många måldokument försvårar<br />
överblicken, skriver de <strong>och</strong> menar att<br />
mångfaldsfrågorna kan integreras i andra<br />
strategiska dokument.<br />
Stick i stäv mot juristerna poängterar<br />
Lunds Universitets Studentkårer (LUS)<br />
vikten av en samlad åtgärdsplan för ökad<br />
mångfald. Detta för att undvika godtycke<br />
<strong>och</strong> kryphål som de hävdar lätt uppkommer<br />
vid alltför vaga formuleringar.<br />
LUS vill att det ska sättas upp en tidsplan<br />
för mångfaldsarbetet <strong>och</strong> förväntar<br />
sig att man ska kunna se betydligt fler av<br />
de underrepresenterade grupperna vid<br />
Lunds universitet inom loppet av tre år.<br />
ULRIKA OREDSSON<br />
Sanimir Resic:<br />
”Jag är besviken på svaren”<br />
Insändare<br />
anses vara för generellt då syftet bakom<br />
detta var att de olika <strong>fakulteter</strong>na gavs<br />
relativt fritt handlingsutrymme utifrån de<br />
egna förutsättningarna <strong>och</strong> inte målades<br />
in i ett hörn av orimliga krav <strong>och</strong> åtgärder,<br />
vilket mer än en dekanus varnade för.<br />
Kanske var det ett misstag att lyssna till<br />
den rekommendationen, men, vi drar lärdom<br />
<strong>och</strong> lovar att bli mer specifika<br />
framöver.<br />
Till syvende <strong>och</strong> sist bör det påpekas<br />
att mångfaldsarbetet är ett från regeringsmakten<br />
ålagt krav på varje svenskt universitet<br />
<strong>och</strong> högskola. Detta är inte ett<br />
hobbyprojekt som har som syfte att utarma<br />
en redan hårt drabbad ekonomi.<br />
Därför tackar vi för regeringens utlovade<br />
<strong>och</strong> öronmärkta extra miljoner till detta<br />
arbete. Inget område behöver i detta läge<br />
känna sin budget ”hotad”.<br />
Vi kan nu målinriktat arbeta för ”den<br />
öppna högskolan” som syftar till ett rättvisare,<br />
mer jämställt <strong>och</strong> mer demokratiskt<br />
utbildningssystem. Självklart bör<br />
varje Insändare<br />
studie- <strong>och</strong> arbetsplats spegla det<br />
samhälle vi lever i.”
Sanimir Resic<br />
Spindeln i nätet<br />
för ökad mångfald<br />
Sanimir Resic blir spindeln i nätet<br />
när det gäller ökad mångfald vid<br />
Lunds universitet.<br />
En ny tjänst har inrättats med den<br />
något otympliga beteckningen Projektledare<br />
för mångfaldsarbete.<br />
–Tyngdpunkten kommer att ligga vid rekryteringsåtgärder,<br />
säger Sanimir Resic.<br />
Men jag tror att man även måste se över<br />
genomströmningen om mångfalden vid<br />
Lunds universitet ska öka.<br />
– För många studenter är det ett större<br />
problem att ta sig igenom studierna än<br />
att ta sig in på universitetet.<br />
Det är fortfarande oklart vilken budget<br />
Lunds universitet har att röra sig med<br />
i mångfaldsarbetet. Regeringen föreslår i<br />
höstens budgetproposition att 120 miljoner<br />
kronor ska avsättas under tre år för<br />
rekryteringsarbete.<br />
– Propositionen är en morot <strong>och</strong> nu<br />
är det lite upp till oss hur mycket pengar<br />
som tillfaller oss, säger Sanimir Resic.<br />
Fler studentambassadörer <strong>och</strong> en<br />
satsning på studievägledning tillhör de<br />
konkreta åtgärder som Sanimir Resic har<br />
börjat planera för.<br />
– Jag funderar på att göra en studieresa<br />
till Storbritannien för att hämta inspiration,<br />
berättar han. Där arbetar så<br />
kallade Diversity Officers sedan länge för<br />
mångfalden vid universiteten.<br />
ULRIKA OREDSSON<br />
FOTNOT: Se även insändare här intill.<br />
LU-chef misstänkt för<br />
missbruk av företagskort<br />
En enhetschef vid Lunds universitet<br />
misstänks för att ha förfalskat kvitton<br />
<strong>och</strong> för att ha gjort privata uttag<br />
med sitt företagskort.<br />
Universitetets internrevision upptäckte<br />
misstänkt felanvändning i enhetschefens<br />
redovisning under en rutinkontroll i maj<br />
i år.<br />
– Vi noterade insättningar på kontot<br />
som indikerade att privata uttag hade<br />
gjorts. Personen ifråga hade gjort inbetalningar<br />
för att täcka tidigare uttag, säger<br />
Ola Möller, chef för Internrevisionen.<br />
Trots att internrevisionen slog larm<br />
redan i maj fortsatte det felaktiga bruket<br />
av kortet. Ola Möller hade en diskussion<br />
med universitetsdirektör Peter Honeth<br />
<strong>och</strong> fick beskedet att problemet skulle åtgärdas.<br />
– Men när vi gjorde en uppföljning<br />
på ärendet såg vi att inget hade gjorts,<br />
säger Ola Möller.<br />
Peter Honeth förklarar detta med tekniska<br />
omständigheter:<br />
– Jag beslutade att personen ifråga<br />
inte skulle få ha ett företagskort med universitetet<br />
som betalningsansvarig.Trots<br />
det drogs kortet inte in, <strong>och</strong> om jag har<br />
förstått det hela rätt berodde det på tekniska<br />
omständigheter hos kortföretaget,<br />
säger universitetsdirektören.<br />
Väldigt sällsynt<br />
Universitetet har nu anlitat en extern<br />
revisor från Ernst & Young. Ola Möller<br />
förklarar det med att alla inblandade arbetar<br />
nära varandra <strong>och</strong> att det är naturligt<br />
att en utomstående sköter ärendet.<br />
– Annars kan det dyka upp misstankar<br />
om att vi håller varandra om ryggen,<br />
säger Ola Möller.<br />
Trots det som inträffat tycker han<br />
inte att det finns någon anledning att<br />
Tredje bandet presshistoria<br />
Tredje bandet av ”Den svenska pressens<br />
historia” presenteras vid ett öppet seminarium<br />
på Litteraturvetenskapliga institutionen<br />
30 okt kl 18.15 i Sal Benedictsson.<br />
I boken tecknas utvecklingen av tidningar<br />
<strong>och</strong> tidskrifter från 1897 till 1945.<br />
På seminariet deltar författarna Gunilla<br />
Lundström, litteraturforskare <strong>och</strong> journalist<br />
på Sydsvenskan, historikern Elisabeth<br />
Sandlund, redaktör för Kyrkans tidning,<br />
samt Per Rydén, som också är en<br />
av huvudredaktörerna för fyrbandsserien.<br />
utöka kontrollerna.<br />
– Nej, jag utgår från att sådant här är<br />
väldigt sällsynt, säger han<br />
Begränsa företagskorten<br />
Redan i december förra året beslutade<br />
universitetet att man skulle begränsa användningen<br />
av företagskort. Undantag<br />
gjordes endast för dem som har stora utgifter<br />
i tjänsten.<br />
– Beslutet fattades delvis på grund<br />
av risken för missbruk. Det fanns då en<br />
allmän trend av uppmärksamhet kring<br />
problemen med sådana kort, säger Ann-<br />
Kristin Mattsson, ekonomichef vid universitetet.<br />
Universitetet beslutade samtidigt att<br />
inte dra in de befintliga företagskorten<br />
utan valde istället att avveckla dem i takt<br />
med att korten går ut.<br />
– Det är lättare att hantera. Att begära<br />
att alla ska klippa sina kort på ett<br />
speciellt datum ger snarare intryck av<br />
misstroende, <strong>och</strong> det är det inte tal om,<br />
säger Ann-Kristin Mattsson.<br />
Efter att enhetschefens misstänkta<br />
kortmissbruk uppmärksammats i media<br />
har många universitetsanställda klippt<br />
sina företagskort för att inte bli misstänkliggjorda.<br />
– Jag klippte mitt eget kort redan i januari<br />
då beslutet hade kommit. Det<br />
finns ingen anledning för mig att ha ett<br />
företagskort, säger Ann-Kristin Mattsson.<br />
Vilket efterspel enhetschefens misstänka<br />
kortmissbruk får, beror på innehållet<br />
i Ernst & Youngs rapport som i skrivande<br />
stund inte är klar. Rapporten kommer<br />
att överlämnas till universitetsledningen<br />
<strong>och</strong> om oegentligheter bekräftas<br />
kommer troligen ärendet först att behandlas<br />
i universitetets ansvarsnämnd.<br />
THOMAS LINDQVIST<br />
Chefer säljer LUVIT-aktier<br />
Universitetsdirektör Peter Honeth <strong>och</strong><br />
LU:s fortbildningschef Lennart Badersten<br />
säljer nu sina aktier i LUVIT AB – aktier<br />
som de kritiserades för att ha köpt fördelaktigt<br />
som styrelsemedlemmar i bolaget.<br />
Aktierna säljs till Lunds universitet,<br />
utan personlig vinst. Att försäljningen<br />
dröjt beror enligt Lennart Badersten på<br />
att man dels formellt inte kunde sälja förrän<br />
efter ett år, dels inte ville ge fel signal<br />
till marknaden: ”Vi tror ju på företaget”.<br />
15
16<br />
”Bra avstamp för Kommunal <strong>och</strong> LU”<br />
– Att i rask takt slänga på OH-bilder<br />
på engelska är just en sådan sak<br />
som avskräcker Kommunals medlemmar<br />
från att börja studera vid<br />
universitetet, säger en utbildningssamordnare<br />
från Lundabygdens<br />
ABF, <strong>och</strong> river ner spontana applåder<br />
från publiken.<br />
Kritiken riktar sig mot Lennart Badersten,<br />
fortbildningschef vid Lunds universitet.<br />
Han finner sig dock snabbt <strong>och</strong> hävdar<br />
att man också kan tolka det som att<br />
han inte nedvärderar kommunalarnas<br />
kunskaper. I nästa andetag bjuder han<br />
ABF-representanten att sitta med i en<br />
pedagogisk referensgrupp för Lärande<br />
Lund.<br />
Kompetensutveckling<br />
Den 16 oktober anordnades en konferens<br />
för Lunds universitet, Svenska Kommunalarbetarförbundet<br />
<strong>och</strong> Kommunförbundet.<br />
Vikten av kompetensutveckling,<br />
kommunernas roll i det livslånga<br />
lärandet <strong>och</strong> hut man värderar reella kunskaper<br />
diskuterades.<br />
– Denna dag har blivit ett bra avstamp<br />
för det fortsatta samarbetet mellan<br />
Lunds universitet <strong>och</strong> Kommunal, sammanfattar<br />
Kommunals ordförande Ylva<br />
Thörn.<br />
Nästa steg blir att lokalt inom Kommunal<br />
diskutera sig fram till vilka slags<br />
utbildningar man vill ha av Lunds universitet.<br />
– Jag tror att det till en början kommer<br />
att handla mycket om validering, dvs<br />
formell värdering, av reella kunskaper,<br />
säger Mia Persson, fackföreträdare från<br />
Klippan. Sedan får man vända sig till<br />
Lunds universitet för att få den kompletterande<br />
utbildning som exempelvis ett<br />
vårdbiträde behöver för att bli undersköterska.<br />
– Nu gäller det att man på arbetsplatserna<br />
analyserar vilken kompetensutveckling<br />
som behövs, fortsätter hon.<br />
Och då måste man ta hänsyn till både<br />
organisationen <strong>och</strong> individen.<br />
Det finns redan ett par klara utbildningsområden<br />
där man snart ska börja<br />
utbilda Kommunals medlemmar. Det<br />
kommer att bli aktuellt med kurser för<br />
ambulansförare <strong>och</strong> arbetsledare inom<br />
LUB Media<br />
A N N O N S<br />
psykiatrin liksom spetsutbildningar för<br />
ombudsmän <strong>och</strong> kurser i kulturell mångfald.<br />
– Vi är försiktiga med att föreslå kurser<br />
eftersom vi vill att kursutbudet ska<br />
växa fram ur diskussioner på lokal nivå,<br />
berättar Lennart Badersten.<br />
Portal på nätet<br />
Ett annat led i samarbetet blir att bygga<br />
upp en portal på nätet. Den ska gå under<br />
namnet Kompetenstorget <strong>och</strong> bli ett forum<br />
för information <strong>och</strong> diskussion mellan<br />
Lunds universitet <strong>och</strong> Kommunal.<br />
Förutom utbildningsutbudet måste man<br />
diskutera vilken undervisningsform som<br />
är lämpligast för Kommunals medlemmar.<br />
Hur pass intresserade är arbetsgivarna<br />
av att finansiera kompetensutveckling?<br />
– Det får vi väl se, säger Lennart Badersten.<br />
Staten har avsatt runt 4-5 miljarder<br />
på så kallade Individuella Kompetenskonton.<br />
Dessa pengar är inte tillgängliga<br />
ännu, men vi ser fram emot att de blir det.<br />
ULRIKA OREDSSON
Om acceleratorer på Fysikum<br />
Medicin, miljö, arkeologi, geologi –<br />
med acceleratorer som kan registrera<br />
<strong>och</strong> räkna enskilda atomkärnor<br />
växer de möjliga tillämpningarna.<br />
När detta läses har ett åttiotal forskare<br />
inom SNEAP träffats i Lund<br />
med Avdelningen för kärnfysik som<br />
värd för att diskutera acceleratorernas<br />
utveckling.<br />
Egentligen träffas de i "fel" hörn av<br />
världen.<br />
SNEAP står för Symposium for North<br />
Eastern Accelerator Personal. Det började<br />
som ett årligt arrangemang i nordöstra<br />
delarna av USA <strong>och</strong> Kanada <strong>och</strong> där<br />
höll det sig länge.<br />
– Så det är glädjande <strong>och</strong> hedrande att<br />
man detta år valt att förlägga symposiet<br />
här i Lund. Nästan hälften av deltagarna<br />
är från USA <strong>och</strong> Kanada, säger den lokale<br />
arrangören dr Ragnar Hellborg.<br />
Det är s k elektrostatiska acceleratorer<br />
som är ämnet för symposiet den 21-<br />
25 oktober. Dessa maskiner blev för små<br />
för grundforskningen när man började<br />
bygga jätteacceleratorer på stora internationella<br />
forskningscentra.<br />
I stället anpassades de befintliga<br />
acceleratorerna till mer tillämpad forskning.<br />
I Lund har man goda traditioner på<br />
området. Professor Sten von Friesen lät<br />
bygga en sådan accelerator, den s k van de<br />
Graaff-acceleratorn, när fysikerna 1950<br />
flyttade in på det nuvarande området.<br />
Med experiment vid denna accelerator<br />
utvecklade Sven Johansson <strong>och</strong> hans<br />
medarbetare PIXE-metoden. Acceleratorn<br />
lades senare ner <strong>och</strong> ersattes med<br />
Pelletronen. Denna <strong>och</strong> Mico-Pixe är de<br />
två elektrostatiska acceleratorer som f n<br />
finns på Fysiska institutionen.<br />
Lärare får fördjupa sig<br />
Tillvaron för dagens lärare i engelska <strong>och</strong><br />
svenska är kluven <strong>och</strong> det är en av de utmaningar<br />
som tas upp under fortbildningsdagarna<br />
för gymnasielärare <strong>och</strong><br />
högstadielärare i Lund den 29-31 okt.<br />
Ett dussintal heldagsprogram äger<br />
rum under de s k Vetenskapsdagarna<br />
inom naturvetenskap, samhällsvetenskap<br />
& humaniora. Det ovannämnda ämnetåterfinns<br />
under rubriken ”Populärkultur<br />
<strong>och</strong> kulturarv” <strong>och</strong> har lockat många lärare<br />
att anmäla sig.<br />
Behovet av bostäder för<br />
gästforskare kartläggs<br />
Serviceenheten har skickat ut en enkät till<br />
alla institutioner med en förfrågan om<br />
behovet av gästforskarbostäder under<br />
kommande läsår. Anledningen är att de<br />
internationella kontakterna ökar <strong>och</strong><br />
därmed ställs större krav på universitetet<br />
att erbjuda bra bostäder i Lund åt de besökande<br />
forskarna <strong>och</strong> deras familjer.<br />
Stadsmusik i Lund i fokus<br />
Fredag den 26 oktober invigs Lund Music<br />
Festival kl 18 i Lunds domkyrka med<br />
en konsert av Mare Balticum som spelar<br />
<strong>och</strong> berättar om stadsmusik under 1500-<br />
1700-talen. Under hela festivalveckan<br />
som följer t o m 4 november visas sedan<br />
utställningen ”Stadsmusikanter i Lund”<br />
på Historiska museet, dagligen kl 11-16.<br />
Utställningen har producerats av Musik<br />
i Skåne i samarbete med professor Gre-<br />
ger Andersson, LU.<br />
– Stadsmusikanterna hade monopol<br />
på att spela i staden. Lund fick stadsmusikanter<br />
i samband med universitetets<br />
tillkomst. De höll akademin <strong>och</strong> borgerskapet<br />
med musik, som var status <strong>och</strong><br />
förväntades i både officiella <strong>och</strong> privata<br />
sammanhang, berättar han.<br />
17
18<br />
Det händer vid Lunds universitet<br />
se vidare http://www.kalendariet.lu.se<br />
25-28/10 Konferens. ”The Middle<br />
East: Interpreting the past”. Konferensen<br />
anordnas av “The Nordic<br />
Society for Middle Eastern Studies”.<br />
Plats: Historiska institutonen, Lund.<br />
Info www.hist.lu.se/hist/middleeast/<br />
middle_east.htm<br />
26-27/10 Öppet Hus på institutionen<br />
för astronomi i Lund kl<br />
11.00-14.30. Info: www.astro.lu.se/<br />
openhouse.html<br />
26/10 Seminarium. Lise Skove,<br />
”Design Dilemmas, Chinoiserie and<br />
Gender in the Work of Hong Kong<br />
Fashion Designers”. Kl 14.15-16.00<br />
Centrum för genusvetenskap.<br />
30/10 Filosoficirkeln. ”Kunskapens<br />
grund: erfarenhet eller förnuft”,<br />
Dag Prawitz. Kl 19.30 i LU:s<br />
aula.<br />
31/10 Fakultetsklubben. Claus<br />
Wahlöö, stadsantikvarie: ”Metropolis”.<br />
Kl 12.00-13.00 i Nya festsalen,<br />
AF.<br />
31/10 ICT i juristutbildningen.<br />
Magnus Svensson, IT-chef på<br />
Juridikum, presenterar olika former<br />
av ICT-stöd inom distans- <strong>och</strong><br />
campus-kurser på juristutbildningen.<br />
Kl 12.15-13.00 på CITU, Tornavägen<br />
9b, Lund. Anmälan citu@citu.lu.se<br />
31/10 Föreläsning i Teknikhistoria.<br />
”Sfärerned harmoni – en<br />
historie om forholdet mellem musik,<br />
fysik og tegnologi”, Hans Buhl, Steno<br />
Museet, Aarhus. Kl 18.15-20.00<br />
i Kårhusets aual. Info 046-2223903.<br />
31/10 Teknik- <strong>och</strong> naturvetarcirkeln.<br />
Tema: Slumpens grymma<br />
lek, ödets outgrundliga kastrull –<br />
om slump <strong>och</strong> sannolikhet. Carl<br />
Johan Lamm, Astra Zeneca, ”De<br />
statistiska begreppen <strong>och</strong> deras användning:<br />
medicinsk statistik”. Kl<br />
19.30-21.00 Palaestra hörsal.<br />
6-7/11 Forskningens Dag. Tema:<br />
I kärl <strong>och</strong> hjärta. Årets tema belyser<br />
kranskärlsjukdomen. Den 6/<br />
11 i Jubileumsaulan, MAS i Malmö<br />
<strong>och</strong> den 7/11 i aulan, universitetssjukhuset,<br />
Lund. Kl 14.00 båda<br />
dagarna. Arr Bertil Olsson, prof<br />
i kardiologi <strong>och</strong> Jan Nilsson, prof<br />
i experimentell kariovaskulär forskning.<br />
6/11 2001 års Sven Rydenfeltföreläsning.<br />
”There is no third way<br />
for the third world. Trade,<br />
globalization and free-market politics<br />
– the path to prosperity”. Kl 17.15<br />
Hotel Lundia.<br />
6/11 Filosoficirkeln. “Evolution<br />
<strong>och</strong> revolution i fysikens världsbild”,<br />
Gösta Gustafson. Kl 19.30<br />
i LU:s aula.<br />
7/11 Fakultetsklubben. Carl<br />
Gustaf Andrén, fd universitetskansler:<br />
”Gen-forskning <strong>och</strong> etik”. Kl<br />
12.00-13.00 i Nya festsalen, AF.<br />
7/11 Semiotikseminariet: Tema<br />
E: Betydelsefullt beteende. När beteendet<br />
blir konst eller annat slags<br />
betydelsebärande – blir det då<br />
ikoniskt? Kl 16.15-18.00 Inst för<br />
konst- <strong>och</strong><br />
musikvetenskap. Info:<br />
www.arthist.lu.se<br />
/kultsem/semiotics/<br />
semsem_ht01.html<br />
7/11 Teknik- <strong>och</strong> naturvetarcirkeln.<br />
Hans-Uno Bengtsson, inst<br />
f teoretisk fysik, LU: ”Iakttagelser<br />
rörande dödslängderna <strong>och</strong> de<br />
respektive förekomsterna av olika<br />
orsaker till att glasrutor spräcks<br />
– statistikens historia”. Kl 19.30-<br />
21.00 i Palaestra.<br />
8-11/11 Seminarier. New<br />
8/11 Seminar ”New Employees at Lund University”. This seminar<br />
is intended for all categories of newly appointed foreign employees<br />
who have contracts for 12 months or more. Main university building,<br />
Lund. Kl 09.00-17.00. Info 046-2220470.<br />
Identities in Film. Contemporary<br />
Cinema from the Other Europe.<br />
Seminarier med inbjudna föredragshållare<br />
<strong>och</strong> visning av en rad filmer<br />
från Öst- <strong>och</strong> Centraleuropa.<br />
Info: www.lu.se/slav/filmkonf.pdf<br />
8-9/11 Brottsoffermyndigheten<br />
arr forskarkonferens i Stockholm.<br />
Syftet är att sätta fokus på brottsoffer<br />
med utländsk bakgrund <strong>och</strong> ställa<br />
frågor om möjligheter <strong>och</strong> brister<br />
i mångkulturella möten. Medverkar<br />
gör bl.a. Jan Hjärpe, prof i islamologi,<br />
LU, Astrid Schlyter, doc i rättssociologi<br />
vid inst f socialt arbete, Stockholms<br />
univ.Info www.brottsofferm<br />
y n d i g h e t e n . s e ,<br />
annika.bern@brotts-offermyndigheten<br />
8/11 Föreläsningsserie. Finlands<br />
historia <strong>och</strong> kultur. Sten Högnäs,<br />
Lund:” Bilden av det finska”. Kl<br />
18.00 Inst f nordiska språk/finska,<br />
Lund.<br />
9/11 Utbildningsdag om Arbetsmiljöutbildning.<br />
Prefekter <strong>och</strong> övr<br />
arbetsmiljöansvariga, skyddsombud<br />
<strong>och</strong> övriga intresserade vid LU är<br />
välkomna till en utbildningsdag om<br />
”Kontorsplatsen”. Info <strong>och</strong> anmälan<br />
046-2227026.<br />
13/11 Filosoficirkeln. ”Här har<br />
du ditt liv – genetik igår, idag <strong>och</strong><br />
imorgon”, Lennart Philipson. Kl<br />
19.30 i LU:s aula.<br />
14/11 Fakultetsklubben. Elisabeth<br />
Iregren, professor i osteologi:<br />
”Medeltidens barn”. Kl 12.00-13.00<br />
i Nya festsalen, AF.<br />
14/11 ICT för nätburet lärande:<br />
ett fält av nya möjligheter. Per Christiansson,<br />
prof i IT in Cibil Engineering<br />
vid Aalborgs universitet, presenterar<br />
sin vision av nätburet lärande i<br />
relation till traditionella läromiljöer<br />
<strong>och</strong> ger konkreta exempel på multimedial<br />
kommunikation mm. Kl<br />
13.15-15.00 CITU, Tornavägen 9b,<br />
Lund. Anmälan citu@citu.lu.se<br />
14/11 Föreläsning i Teknikhistoria.<br />
”Norrbotten – ett Amerika<br />
inom Sveriges gränser”, Staffan<br />
Hansson, industriell ekonomi <strong>och</strong><br />
samhällsvetenskap, Luleå universitet.<br />
Kl 18.15-20.00 i Kårhusets aula,<br />
KFS<br />
Lund. Info 046-2223903.<br />
14/11 Teknik- <strong>och</strong> naturvetarcirkeln.<br />
”Kaos är granne med<br />
slump”, Bo Söderberg, inst f teoretisk<br />
fysik, LU. Kl 19.30-21.00 i Edens<br />
hörsal.<br />
15/11 Föreläsningsserie. Finlands<br />
historia <strong>och</strong> kultur. Jarmo<br />
Lainio, Stockholm: ”Finskor i tid<br />
<strong>och</strong> otid – finska språkets ställning<br />
förr <strong>och</strong> nu”. Kl 18.00 på Inst f<br />
nordiska språk/finska, Lund.<br />
15/11 LTH:s jubileumsseminarium.<br />
“Byggde man bättreförr”.<br />
Seminariet handlar bl.a. om frukt,<br />
energi <strong>och</strong> värme, material. Kl 19.00-<br />
21.00 Kulturen i Lund.<br />
16/11 Seminarium. Geraldine<br />
Pratt, ”Geographies of identity and<br />
difference”. Kl 13.15 Kulturgeografiska<br />
inst, Lund.<br />
19/11 Professor em föreläsning<br />
hålls av Gerhard Voigt, prof em<br />
i rättsmedicin, på Locus Medicus<br />
kl 18.30 med titel: Från Stalingrad<br />
till Lund”.<br />
20/11Filosoficirkeln. ”Psykologi<br />
<strong>och</strong> vetenskap – Från introspektion<br />
till computational neuroscience”,<br />
Martin Ingvar. Kl 19.30 i LU:s aula.<br />
21/11 Fakultetsklubben. Per<br />
Belfrage, professor i cell- <strong>och</strong> molekylärbiologi:<br />
”Biomedicinskt Centrum<br />
vid Lunds universitet”. Kl<br />
12.00-13.00 i Nya festsalen, Lund.<br />
21/11 Semiotikseminarium. Tema<br />
D: Delar/Gränser/Närhet: Mer om<br />
mereologi. Kl 16.15-18.00 på Inst<br />
för konst- <strong>och</strong> musikvetenskap,<br />
Lund. Info www.arthist.lu.se/<br />
kultsem/semiotics/semsem_ht01.html<br />
21/11 Föreläsning i Teknikhistoria.<br />
”En storögd värld – från primitiva<br />
siktinstrument till framtidens<br />
jätteteleskop”, Arne Ardeberg, astronomiska<br />
institutionen, Lund. Kl<br />
18.15-20.00 i Kårhusets aula, Lund.<br />
Info 046-2223903.<br />
21/11 Teknik- <strong>och</strong> naturvetarcirkeln.<br />
”Människans molekylära<br />
evolution”, Ulfur Arnason, inst f<br />
genetik, LU. Kl 19.30-21.00 Palaestra<br />
hörsal, Lund.<br />
22/11 Teknikförnyelsens behag<br />
<strong>och</strong> obehag. Avsikten med semi-
nariet är att sätta fokus på principiella<br />
problemställningar som följer<br />
med uppfinnandet <strong>och</strong> teknikutvecklingen<br />
i samhället. Kårhuset,<br />
LTH, Lund. Info 046-2223903.<br />
22/11 Frukostmöte. Forskning<br />
– Näringsliv. ”Lärande <strong>och</strong> IT –<br />
kan datorer lära oss att förstå”,<br />
Peter Gärdenfors, professor i<br />
kognitionsforskning. Kl 08.00-09.00<br />
i G:a Biskopshuset, Lund. Info <strong>och</strong><br />
anmälan Karin Nilsson, 046-<br />
2221274.<br />
22/11 Föreläsningsserie Finlands<br />
historia <strong>och</strong> kultur. Laura Kolbe,<br />
Helsingborg: ”Finlandsbilden förr<br />
<strong>och</strong> idag”. Kl 18.00 Inst f nordiska<br />
språk/finska, Lund.<br />
23-24/11 Hilding Pleijel-symposium<br />
IV. Symposiet kommer att<br />
behandla 1800-talets religiösa väckelserörelse<br />
ur ett internationellt<br />
perspektiv. Teologiska inst, Lund.<br />
Info 046-2224330.<br />
7/12 Seminarium. ”Medicinhistoriska<br />
perspektiv på diabetes<br />
mellitus”. Kl 13.00-15.30 i F-sal<br />
1, Blocket, universitetssjukhuset,<br />
Lund. Arr Enheten för medicinsk<br />
historia, Lund. Info 046-171247.<br />
LUM<br />
Disputationer<br />
26 okt: Natalia Markova i fysikalisk<br />
kemi: ”Sorption Microcalorimetry<br />
Method Development and<br />
Applications”. Kl 10.15 i hörsal<br />
C, KC, Lund. J.Ursula Malm i systematisk<br />
botanik: ”Geographic different<br />
and population history in<br />
Silene dioica and S. hifacensis: variation<br />
in chloroplast DNA and<br />
allozymes”. Kl 10.00 i Murbecksalen<br />
(Gula huset) Ö Vallg 14, Lund. Cecilia<br />
Hegardt i zoofysiologi: ”On<br />
the role of Polyamines in<br />
Apoptosis”.Kl 09.00 i zoofysiologiska<br />
institutionens hörsal, Helgonavägen<br />
3B, Lund. Mattias Grundelius<br />
i reglerteknik: ”Methods for Control<br />
of Liquid Slosh”. Kl 10.15 i sal M:B<br />
Maskinhuset, LTH, Lund. Helena<br />
Sjöstrand i kollektivtrafik: ”Passenger<br />
Assessments of Quality in Local<br />
Public Transport – Measurement,<br />
Variability and Planning<br />
Implications”. Kl 10.15 i hörsal<br />
V:B, V-huset, John Ericssons väg<br />
1, LTH, Lund. Anna Maria Claesson<br />
i etnologi: ”Kinesernas vänner. En<br />
analys av missionens berättelse som<br />
ideologi <strong>och</strong> utopi”. Kl 10.15 i sal<br />
216, universitetshuset, Lund. Christina<br />
Spännar i sociologi: ”Med främmande<br />
bagage. Tankar <strong>och</strong> erfarenheter<br />
hos unga människor med<br />
ursprung i annan kultur eller Det<br />
postmoderna främlingskapet”. Kl<br />
10.15 i Carolinasalen, Kungshuset,<br />
Lundagård.<br />
27 okt: Johanna Gustavsson i<br />
etik: ”Kyrka <strong>och</strong> kön – om könskonstruktioner<br />
i Svenska Kyrkan<br />
1945-1985”. Kl 10.00 i Kungshuset,<br />
Carolinasalen, Lundagård. Olof<br />
Hedling i litteraturvetenskap: ”Robin<br />
Wood – Brittisk filmkritiker”. Kl<br />
10.15 i sal 201, Kulturanatomen,<br />
Biskopsgatan 7, Lund.<br />
29 okt: Anders Edsjö i molekylär<br />
medicin: ”Neuroblastom Cell<br />
Differentiation: The Role of Neurotrophin<br />
Receptor Signaling and Nmyc<br />
Expression”. Kl 09.00 i Lilla<br />
aulan, Medicinskt forskningscentrum,<br />
universitetssjukhuset, Malmö.<br />
1 nov: Benoit Guieysse i bioteknik:<br />
”Innovative Bioreactors for<br />
the Degradation of Polycyclic<br />
Aromatic Hydrocarbons”. Kl 14.00<br />
i Kårhuset, hörsalen, John Ericssons<br />
väg 3, Lund.<br />
2 nov: Lena André-Petersson<br />
i psykologi: ”Cognitive function<br />
and cardiovascular disease in relation<br />
to hypertension and adaptive<br />
behavior in the serial Color Word<br />
Test. Results from population study<br />
“Men born in 1914” in Malmö,<br />
Sweden”. Kl 10.15 på Kulturen,<br />
Tegnérplatsen, Lund. Kelemu Lemma<br />
i oorganisk kemi: ”Reactions of<br />
Model and Anticancer Active<br />
Platinum (IV/II) Complexes. A<br />
Kinetic and Mechanistic Study”.<br />
Kl 10.15 i sal E, KC, Sölvegatan<br />
39, Lund. Camilla Ryne i kemisk<br />
ekologi <strong>och</strong> ekotoxikologi: ”Pyralid<br />
moth reproduction: Communication,<br />
Constraints & Control”. Kl 10.00<br />
i Blå Hallen, Ekologihuset,<br />
Sölvegatan 37, Lund.<br />
6 nov: Paula C.A. Barreleiro i<br />
fysikalisk kemi: ”Equilibrium and<br />
Kinetic Studies of the Binding of<br />
DNA to Cationic Liposomes”. Kl<br />
10.15 i hörsal C, KC, Lund.<br />
9 nov: Mattias Collin i cell- <strong>och</strong><br />
molekylärbiologi: ”Streptococcus<br />
pyogenes secreted enzymes ineracting<br />
with the human host”. Kl 13.15<br />
i Fernströmsalen, BMC, Sölvegatan<br />
19, Lund. Barbro Selander i klinisk<br />
immunologi: ”Complement-<br />
NORDIC ACADEMI PRESS<br />
TEKNIKBROSTFT<br />
Dependent defence against bacterial<br />
infection studies in C2 deficiency”.<br />
Kl 09.15 i Patologens föreläsningssal,<br />
Sölvegatan 23, Lund.<br />
Följande disputationer har ägt<br />
rum: Tor Svensjö i experimentell<br />
kirurgi: ”Treatment of Skin Wounds<br />
with Cell Transplantation and Gene<br />
Transfer”. Pyotr G Platonov i kardiologi:<br />
”From anatomy to<br />
electrophysiology”. Henrik Lundqvist<br />
i livsmedelsteknologi:<br />
“Amylopectin. Interactions with<br />
Lipids and Proteins”. Sven Sjövall<br />
i oorganisk kemi: “Metallacyclic<br />
Phosphine Complexes and<br />
Intramolecular Csp3-H Bond<br />
19
20<br />
Activation. Synthesis,<br />
Characterisation and Catalytic<br />
Application”. Anna Collén i biokemi:<br />
“Hydrophobic Fusion Tags:<br />
Implications for Bioseparation and<br />
Cellular Expression”. Pia Romare:<br />
“The role of young-of.the-year fish<br />
in lake ecosystems”. Fouday Kamara<br />
i sociologi: “Economic and Social<br />
Crises in Sierra Leone. The Role<br />
of Small-scale Entrepreneurs in Petty<br />
Trading as a Strategy for Survival<br />
1960-1996”. Rolf Larsson i sociologi:<br />
“Between crisis and opportunity.<br />
Livelihoods, diversifacation and<br />
inequality among the Meru of Tanzania”.<br />
Bo Isenberg i sociologi:<br />
“Överflöd <strong>och</strong> ofullbordan. Essä<br />
om det moderna”. Maria Wikhall<br />
i ekonomisk geografi: ”Universiteten<br />
<strong>och</strong> kompetenslandskapet. Effekter<br />
av den högre utbildningens tillväxt<br />
<strong>och</strong> regionala spridning i Sverige”.<br />
Birgitta Höglund i sociologi: ”Ute<br />
<strong>och</strong> inne. Kritisk dialog mellan<br />
personalkollektiv inom psykiatrin”.<br />
Charlotta Ljungberg i sociologi:<br />
”Bra mat <strong>och</strong> dåliga varor. Om förtroendefulla<br />
relationer <strong>och</strong> oroliga<br />
reaktioner på livsmedelsmarknaden”.<br />
Magnus Gudmundsson i etnologi:<br />
”Tarot. New age i bild <strong>och</strong> berättelse”.<br />
Anna Lindberg i historia:<br />
”Experience and Identity: A Historical<br />
Account of Class, Caste and<br />
Gender among the Cashew Workers<br />
of Kerala, 1930-2000”. Ulf Linderfalk<br />
i folkrätt: “Om tolkninen av<br />
traktater”. Lianna Kadar i onkologi:<br />
”Body Protein and its Change in<br />
Patients During Anti-Tumor<br />
Treatment”. Ann-Sofie Hansson<br />
i medicinsk inflammationsforskning:<br />
“New models for Relapsing<br />
Polychondritis and Rheumatoid<br />
Arthritis. Focus on the tissue specific<br />
immune response”. Åsa Johansson<br />
i medicinsk inflammationsforskning:<br />
“T cells, Cytokines, and<br />
Genetic Factors in Autoimmunity”.<br />
Kirsten Holme i mineralogy <strong>och</strong><br />
petrologi: “Ge<strong>och</strong>emical<br />
Development of Proterozoic in the<br />
SW Baltic Shield”. Niklas Gustavsson<br />
i biokemi: “The conserved<br />
methionines in the chloroplast small<br />
heat shock protein. Role in<br />
chaperone-substrate interactions<br />
and effects of methionine<br />
sulfoxidation on chaperone activity”.<br />
Anna Joabsson i växtekologi:<br />
“Methane Dynamics in Northern<br />
Wetlands: Significance of Vascular<br />
Plants”. Ratana Lawung i tillämpad<br />
biokemi: “B-Lactamase in<br />
Haemophilus ducreyi. Purification,<br />
Characterization, and Mutagenesis”.<br />
Andreas Hinz i kemisk teknologi<br />
med inr mot processkemi <strong>och</strong> katalys:<br />
“Studies of Partial Oxidation and<br />
Combustion over Heterogeneous<br />
Catalysts by Transient Experiments”.<br />
LUM<br />
Tjänster<br />
Ulf Johansson Dahre i socialantropologi:<br />
“Det förgångna är framtiden.<br />
Ursprungsfolk <strong>och</strong> politiskt<br />
självbestämmande i Hawaií”.<br />
Ingenjör med inrkt på förbränningsmotorer<br />
vid institutionen för värme<strong>och</strong><br />
kraftteknik. Ref nr 1613, ans<br />
26 okt. Info 046-2228521.<br />
Driftassistent vid Biomedicinskt<br />
centrum. Ref nr 5082, ans 26 okt.<br />
Info 046-2220887.<br />
Projektassistent vid Reproduktionsepidemiologiskt<br />
Centrum.<br />
Ref nr 5137, ans 26 okt. Info 046-<br />
2227536.<br />
Doktorand i utveckling av<br />
metoder för optimering av termiska<br />
kraftverk vid institutionen för värme<strong>och</strong><br />
kraftteknik. Ref nr 1623, ans<br />
31 okt. Info 046-2224862.<br />
Doktorandtjänst i kemi, inriktning<br />
mot kemisk fysik. Ref nr 5078,<br />
ans 31 okt. Info 046-2228131.<br />
Förste bibliotekarie (bibliotekschef)<br />
vid Kemicentrums bibliotek.<br />
Ref nr 5084, ans 31 okt. Info 046-<br />
2228333.<br />
Bibliotekarie vid Kemicentrums<br />
bibliotek. Ref nr 5086, ans 31 okt.<br />
Info 046-2228333.<br />
SERVICEENHETEN<br />
Professor i byggnadsmaterial.<br />
Ref nr 1510, ans 21 nov. Info 046-<br />
2228980.<br />
LUM.<br />
Stipendier<br />
& anslag<br />
Aktuella stipendier & forskningsbidrag.<br />
För komplett information<br />
se http://www.eken.lu.se/stipendier<br />
(sista ansökningsdag anges inom<br />
parantes)<br />
Administreras av Donationsgruppen<br />
vid Lunds universitet<br />
Stiftelsen Agnes Ljunggrens fond:<br />
till forskning inom öronsjukdomar<br />
(01-11-02)<br />
Einar Hansens forskningsfond:<br />
främjar vetenskapligt samarbete<br />
<strong>och</strong> institutionskontakter mellan<br />
de humanistiska disciplinerna vid<br />
Köpenhamns <strong>och</strong> LU genom symposier,<br />
exkursioner <strong>och</strong> gästbesök<br />
(01-11-05)<br />
Bertil Andersson fond: bidrag<br />
till forskning inom bioteknik (01-<br />
11-06)<br />
Fler stipendier ledigförklaras<br />
under november, se hemsidan.<br />
Externa finansiärer.<br />
Forskningsprogrammet Kultur<br />
i vården <strong>och</strong> vården som kultur<br />
(01-10-29)
Stiftelsen Nils Ohlssons Minne:<br />
främjar utbildning av barn <strong>och</strong><br />
ungdom vilka är funktionshindrade<br />
till följd av allvarliga syn-, tal-,<br />
eller hörselskador (01-10-30)<br />
Vetenskapsrådet: bidrag för<br />
specialiststudier i försöksdjursvetenskap<br />
etc (01-10-30)<br />
Familjen Blomqvists Stiftelse:<br />
främjar barns- <strong>och</strong> ungdoms fostran<br />
<strong>och</strong> utbildning samt vetenskaplig<br />
forskning (01-10-31)<br />
STYFF-stipendium för studier<br />
i Tyskland (01-10-31)<br />
Griffith University, Australia<br />
offers doctoral and research masters<br />
pro-grams (01-10-31)<br />
Nordens Folkliga Akademi: stipendier<br />
till forskare för flera veckors<br />
arbetsro för att skriva eller planera<br />
(01-10-31)<br />
AWAPATENT:s Stiftelse för<br />
Främjande av Immaterialrättslig<br />
Vetenskaplig Forskning: bidrag för<br />
att publicera vetenskapliga arbeten<br />
inom det immaterialrättsliga området<br />
(01-10-31)<br />
Svenska Kyrkan Jönköping,<br />
Syskonen Ungarts stiftelse: till<br />
teologie studerande (01-10-31)<br />
Nordiska Afrikainstitutet studiestipendier:<br />
till studerande i de nordiska<br />
länderna samt till journalister<br />
<strong>och</strong> läromedelsförfattare (01-11-<br />
01)<br />
SI långtidsstipendier: till Belgien,<br />
Frankrike, Indien, Italien, Schweiz,<br />
Tyskland <strong>och</strong> Österrike (01-11-<br />
01)<br />
Bröderna Molanders stiftelse:<br />
stipendium till studerande från<br />
Dalarna (01-11-01)<br />
Kungl. Fysiografiska Sällskapet<br />
i Lund: resestipendier för yngre<br />
forskare knutna till LU (01-11-<br />
01)<br />
Dr Félix Neuberghs stiftelse:<br />
bidrag till klinisk medicinsk forskning<br />
för att förbättra den åldrande<br />
människans fysiska livskvalitet<br />
(01-11-01)<br />
The British Council, Cheviening<br />
Scholarship: for student wishing<br />
to study for a MA, MSc or<br />
equivalent (01-11-01)<br />
VINNOVA livsvetenskaper <strong>och</strong><br />
biobaserade processer Innovativa<br />
livsmedel (01-11-01)<br />
Kungl. Skogs- <strong>och</strong> Lantbruksakademienforskningsanslag/stipendier:<br />
inom skogs- <strong>och</strong> jordbruket<br />
(01-11-01)<br />
Ejnar Lindhs kommunalvetenskapliga<br />
stiftelse: stödjer forskning<br />
rörande kommunernas verksamhet<br />
förr <strong>och</strong> nu (01-11-01)<br />
Stiftelsen Läkare mot AIDS<br />
Forskningsfond forskningsbidrag<br />
(01-11-01)<br />
Netpharmas Forskningsfond:<br />
stödjer medicinsk forskning i<br />
Sverige<br />
SJUKGYMNAS UTB<br />
STRÖM & GULLIKSSON<br />
21
22<br />
inom hjärt-kärlsjukdomar, onkologi<br />
<strong>och</strong> farmaceutisk forskning<br />
(01-11-02)<br />
O F Rydbergs fond: till studerande<br />
som ämnar bli jurist <strong>och</strong> tillhör<br />
Värmlands nation (01-11-06)<br />
John Björkhems Minnesfond:<br />
anslag till parapsykologisk forskning<br />
(01-11-09)<br />
Finansförbundet uppsatsstipendier:<br />
för C-/D- uppsats, magisteruppsats,<br />
examensarbete etc. (01-<br />
11-15)<br />
Konstnärsnämnden stipendier:<br />
för internationellt kulturutbyte (01-<br />
11-15)<br />
Hans Werthén-fonden: stipendier<br />
till personer verksamma inom teknikeller<br />
ekonomiområdena för vidareutveckling<br />
utomlands (01-11-15)<br />
NORDITA fellowships: for<br />
Nordic physicists in theoretical<br />
physics (01-11-15)<br />
EU:s ramprogram Kultur 2002.<br />
Programmet ger stöd till kulturella<br />
samarbetsprojekt mellan europeiska<br />
länder (01-11-15)<br />
Wifstavarfs AB:s stipendiefond:<br />
till studerande född i Jämtland (01-<br />
APOTEKARE HEDBERGS<br />
FOND<br />
11-15)<br />
Svenska Sällskapet för Medicinsk<br />
Forskning: anslag för<br />
doktorander inom preklinisk <strong>och</strong><br />
klinisk medicinsk forskning i Sverige<br />
samt stipendier för postdoktoral<br />
utbildning i medicinsk vetenskap<br />
för vinnande av docentkompetens<br />
(01-11-15)<br />
Novartis Stiftelse för Medicinsk-<br />
Biologisk Forskning utlyser resestipendier<br />
till yngre forskare (01-<br />
11-15)<br />
Stiftelsen för Strategisk Forskning<br />
utlyser strategiska forskningscentra<br />
i mikroelektronik (01-11-16)<br />
Stiftelsen för Strategisk Forskning<br />
utlyser medel till mikrosystemteknik<br />
(01-11-22)<br />
LUM<br />
Meddelanden<br />
Socialhögskolan i Lund planerar<br />
att ge en grundläggande psykoterapiutbildning<br />
(Steg 1) med inriktning<br />
på familjeterapi, med start vårter-<br />
G NILSSONS CANCER STFT<br />
minen 2002 i Lund. 3 terminers<br />
studier om totalt 30 poäng. Kursen<br />
innehåller teoriundervisning<br />
samt handledning. Kursplan <strong>och</strong><br />
anmälningsblanketter rekvireras<br />
från Socialhögskolan, tel 046-<br />
2 2 2 9 3 9 0 , e - p o s t<br />
gertie.grondahl@s<strong>och</strong>.lu.se. Info<br />
046-2229408. Anmälan senast 1<br />
nov 2001.<br />
Forskarutbildning i socialt arbete<br />
vid Lunds universitet. Doktorander<br />
kommer att antagas till forskarutbildningen<br />
i socialt arbete. Utbildningen<br />
omfattar 160 poäng <strong>och</strong><br />
leder fram till filosofie doktorsexamen.<br />
Ansökan skall vara socialhögskolan<br />
tillhanda senast 15 nov.<br />
Studieplan <strong>och</strong> ansökningsblanketter<br />
finns att hämta på: www.ldc.lu.se/<br />
s<strong>och</strong>/. Info 046-2229389.<br />
Rättelse<br />
I föregående LUM annonserades<br />
felaktigt en tjänst<br />
i finsk-ugriska språk.<br />
FORSKARPATENT<br />
LUM<br />
Kurser<br />
14 nov: Seminarium ”Toxikologi<br />
i globalt perspektiv”. Kl 12.00-<br />
16.30 i Stockholm. Arr Toxikologiska<br />
rådet i samarb med svensk<br />
Förening för Toxikologi. Info 08-<br />
7831151.<br />
22-24 nov: Bite 2001. Bringing<br />
Information Technology To Education.<br />
Info www.bite2001.nl<br />
28-29 nov: Högskolebibliotekskonferensen<br />
2001. Stockholm. Info:<br />
karin.carlsson.george@bibsam.kb.se.<br />
Se även: www.kb.se/bibsam/<br />
2-4 dec: Symposium ”Molecular<br />
Profiling and Prediction of Efficacy<br />
and Toxicity An ongoing Revolution”.<br />
Stockholm. Info 08-<br />
6511990. Se även: www.cfn.se<br />
4/12 Konferens. ”Lärande <strong>och</strong><br />
kunskapsbildning”. Plats: Nordic<br />
Hotel, Stockholm. Arr Vetenskapsrådet.<br />
Info 08-54644159.
Helsingborg invigt<br />
Boel Flodgren <strong>och</strong> Agneta Bladh.<br />
Med ett gemensamt klipp invigde<br />
rektor Boel Flodgren<br />
<strong>och</strong> statssekreterare Agneta<br />
Bladh Campus Helsingborg<br />
den 19 oktober.<br />
En rad talare <strong>och</strong> en specialskriven<br />
fanfar bidrog till högtidligheterna.<br />
Samtliga talare, vare sig<br />
de kom från kommun, näringsliv<br />
eller universitet, underströk vikten<br />
av att nordvästra Skåne har fått<br />
en egen universitetsfilial.<br />
– Grunden finns i regionen.<br />
Hela tre procent av Sveriges befolkning<br />
bor här, konstaterade<br />
projektledare SvenOve Johansson.<br />
– Genom Campus Helsingborg<br />
gör Lunds universitet en insats<br />
för att bredda rekryteringen,<br />
påpekade Agneta Bladh, <strong>och</strong> fick<br />
uppbackning av Boel Flodgren<br />
som intygade att Campus redan<br />
har ett rekryteringsunderlag som<br />
är bredare än vad LU har totalt.<br />
– Lunds universitet är stolt<br />
över vad vi har åstadkommit i<br />
Helsingborg! sa en upprymd rektor,<br />
som raskt utnämnde filialen<br />
till Sundets pärlas pärla.<br />
Sist på programmet stod en<br />
hemlig gäst – industriledaren Henry<br />
Dunker gestaltad av skådespelaren<br />
Michael Segerström. Campus<br />
Helsingborg ligger ju inrymt i<br />
den tidigare Tretornfabriken, även<br />
kallad Galoschan, som Dunker<br />
drev under många år. Apropå den<br />
nya verksamheten i lokalerna resonerade<br />
Dunker bl a om skillnaden<br />
mellan teori <strong>och</strong> praktik:<br />
– Det är fan så mycket svårare<br />
att tillverka en galosch än att<br />
snacka om den!<br />
Invigningen firades under hela<br />
veckan med föreläsningar <strong>och</strong><br />
öppet hus som lockade många<br />
helsingborgare.<br />
PETRA FRANCKE<br />
ANDRA PRIS i Konkurrensverketsuppsatstävling<br />
på temat<br />
konkurrens gick till<br />
Karin Oscarius <strong>och</strong><br />
Cecilia Palm vid Nationalekonomiskainstitutionen.<br />
Uppsatsen<br />
handlade om kaffeproducenter<br />
i Tanzania.<br />
STAFFAN LIND-<br />
BERG, professor i sociologi,<br />
har utsetts till<br />
föreståndare för SAS-<br />
NET (Swedish South<br />
Asian Studies Network).<br />
REKTORS-<br />
VAL. Vid universitetet<br />
i<br />
Köpenhamn<br />
drar det ihop<br />
sig till rektorsval.<br />
Sittande rektor<br />
Kjeld<br />
Møllgård (bilden)<br />
ställer upp för omval, men<br />
med en ny prorektorskandidat,<br />
John E. Andersen, chef för Internationella<br />
kontoret vid KU.<br />
MEDICON VALLEY Academy<br />
huserar nu i egna lokaler på<br />
Kungsgatan 4 A i Lund. Ett kontor<br />
finns också i Köpenhamn.<br />
MVAs nye direktör Bent Christensen<br />
alternerar mellan Lund<br />
<strong>och</strong> den danska huvudstaden.<br />
NYA PROFESSORER. Nyanställda:<br />
Andreas Molisch som<br />
professor i radiosystem, Lars<br />
Sundström som adjungerad professor<br />
i elektronikkonstruktion,<br />
Stanislaw Garwicz som adjungerad<br />
professor i pediatrisk onkologi.<br />
Befordran av Mats Edström<br />
till professor i arkitektur.<br />
Öppet Hus<br />
Som framgår av reportage på sidan<br />
III invigs den nya astronomiska<br />
institutionen torsdagen<br />
den 25 oktober. Allmänheten<br />
har en chans att ”gå husesyn”<br />
fredagen den 26 <strong>och</strong> lördagen<br />
den 27 oktober kl 11 – 14.<br />
AVD FÖR ARBETSTERAPI anordnade<br />
den 12 oktober en konferens<br />
under temat Tillgänglighet<br />
till fysisk miljö. Yrkesverksamma<br />
arbetsterapeuter, forskare<br />
<strong>och</strong> studenter från Sverige, Norge<br />
<strong>och</strong> Danmark deltog. På konferensen<br />
diskuterades bland annat<br />
fysisk tillgänglighet i kollektivtrafik<br />
<strong>och</strong> boendemiljö. Under<br />
dagen invigdes även en ny modern<br />
träningslägenhet som ett led<br />
i ett samarbetsprojekt med näringslivet.<br />
CARL-GUS-<br />
TAF AND-<br />
RÉN, aktiv<br />
emeritusprofessor,<br />
har fått<br />
10 milj kr från<br />
Wallenbergsstiftelsen<br />
för<br />
det stora etikforskningsprogram<br />
han leder.<br />
Programmet som har säte i Lund<br />
engagerar etiker <strong>och</strong> forskare<br />
från anda ämnen. Syftet är att<br />
belysa etiska frågor kring olika<br />
SWEGENE-projekt. Wallenbergsstiftelsen<br />
som är huvudfinansiär<br />
av SWEGENE anser<br />
etikfrågorna så viktiga att programmet<br />
får anslag utanför ramen<br />
för SWEGENE. Etikprogrammet<br />
bekrevs i LUM nr 6.<br />
Är globaliseringen ett hot eller en<br />
möjlighet? Ämnet debatterades<br />
inför ett fyllt Palaestra på Samhällvetenskapens<br />
dag.<br />
I panelen satt professorn i statskunskap<br />
Christer Jönsson, professorn<br />
i sociologi Thomas Brante<br />
<strong>och</strong> professorn i ekonomisk<br />
historia Lennart Schön, samt EUparlamentarikern<br />
<strong>och</strong> folkpartisten<br />
Cecilia Malmström.<br />
Efter debatten slöts ett avtal<br />
för studentutbyte mellan Statsvetenskapliga<br />
institutionen <strong>och</strong> Institut<br />
for Statskundskab vid Köpenhamns<br />
universitet. Avtalet<br />
ska öka studentrörligheten inom<br />
ramarna för Öresundsuniversitetet.<br />
Studenterna får ett bredare<br />
kursutbud som de kan tillgodoräkna<br />
sig inom den ordinarie utbildningen.<br />
Magisterkursen i socialt arbete<br />
vid Socialhögskolan utnämndes<br />
till Årets kurs vid Sam-<br />
Ett försök att gestalta Ideal.<br />
SPÄNNINGEN VAR STOR inför<br />
avslöjandet av karnevalstemat<br />
för Lundakarnevalen 2002. Enligt<br />
traditionen ska alla teman sluta<br />
–al <strong>och</strong> nästa karneval kommer<br />
att bli en IDEAL-karneval.<br />
HÅKAN HÅKANSSON, lärare i<br />
idé- <strong>och</strong> lärdomshistoria, har utsetts<br />
till årets Cliopristagare.<br />
25.000 kronor har han tagit<br />
emot för sin ”imponerande<br />
forskningsinsats i 1500-talets<br />
idévärld”.<br />
AF BOSTÄDER diplomerades<br />
av Lundabygdens Astma- <strong>och</strong><br />
Allergiförening för satsningar på<br />
ett boende anpassat för allergiker<br />
på Vildanden.<br />
IDEONFÖRETAGET Lundesi<br />
AB har fått Medicon Valley Entrepreneurship<br />
Award. Prissumman<br />
på 50 000 danska kronor<br />
går till det bioteknikföretag i<br />
Öresundsregionen som presenterar<br />
bästa affärsplanen.<br />
Debatt <strong>och</strong> priser på Samhällsvetardag<br />
hällsvetenskapliga fakulteten.<br />
Kursansvariga Verner Denvall<br />
<strong>och</strong> Hans Swärd fick ta emot diplom<br />
<strong>och</strong> 10 000 kronor som går<br />
till institutionen.<br />
ULRIKA OREDSSON<br />
Professor Lars-Göran Stenelo vid<br />
Statsvetenskapliga institutionen<br />
<strong>och</strong> Jens Hoff, studieledare vid<br />
Institut for Stadskundskab,<br />
Köpenhamns universitet, skriver<br />
under avtal om studentutbyte.<br />
23
OSSÅ VI PÅ SLADDEN<br />
I<br />
sagan kan man läsa om<br />
Karlsgården, som var den<br />
största <strong>och</strong> grannaste i södra<br />
Sverige. Huvudbyggnaden var<br />
vit <strong>och</strong> låg inte långt från sjön.<br />
Till gården hörde sju hemman.<br />
En gång i världen hade det<br />
varit en enda gård. Då härskade<br />
storbonden Karl <strong>och</strong> alla statarna<br />
<strong>och</strong> legoarbetarna var nöjda.<br />
Fordomdags var Karls namnsdag<br />
den 28 januari viktigast. Numera<br />
samlades hela familjen<br />
bara en gång om året; det var i<br />
kyrkan till skördefest.<br />
Karl hade sex söner med fru<br />
Alma. Dessutom var två adopterade,<br />
Oddvar <strong>och</strong> Ture. Men<br />
Oddvar hade rymt hemifrån; han<br />
längtade till havet där han<br />
kändesig säkrare.<br />
Pojkarna hade var sitt markområde<br />
<strong>och</strong> byggde egna hus, det<br />
ena finare än det andra. Förr fick<br />
de veckopeng men nu hade de<br />
krävt Karl på egna årsanslag. De<br />
fick inte lika mycket pengar, eftersom<br />
deras hemman inte var<br />
lika stora <strong>och</strong> hade olika grödor.<br />
Bröderna sade ofta att de var<br />
glada att tillhöra samma familj;<br />
även den adopterade Ture<br />
tyckte ibland att det var fint att<br />
tillhöra Karlssläkten, särskilt vid<br />
skördefesten. Bröderna sade<br />
stolt; ”Vi kompletterar varandra,<br />
helheten är större än summan av<br />
delarna”. Och alla hade lagt<br />
märke till att det växte väldigt<br />
bra just där deras marker möttes.<br />
Det var precis som om något stimulerades<br />
tvärs över gränserna,<br />
kanske befruktade grödorna varandra?<br />
Men ändå ville ingen broder<br />
avstå något till någon av de andra;<br />
var <strong>och</strong> en ville ha precis den<br />
mark som han en gång fått. Man<br />
höjde stängslen mellan ägorna<br />
<strong>och</strong> vattnade <strong>och</strong> gödslade bara<br />
på sin egen sida av gärdsgården.<br />
Det var ont om pängar <strong>och</strong><br />
fastän Karl försökte dela inkomsterna<br />
så rättvist som möjligt så<br />
var ingen nöjd. Snart var det<br />
bara föräldrarna <strong>och</strong> skördefesten<br />
i kyrkan som höll samman<br />
den gamla storfamiljen.<br />
Sagan om Karlsgården<br />
När nöden var som värst<br />
började bröderna oja sig. Hubert<br />
skrek högst – folk ville inte betala<br />
för hans blommor. Alla sa<br />
att nu fick Karl <strong>och</strong> Alma minnsann<br />
ta från sin skattkista – men<br />
den var tom. Alma började faktiskt<br />
spela på börsen. Hur det<br />
skulle gå visste ingen.<br />
Och så blev det bråk om<br />
den gamla boksamlingen i<br />
gården, där det också fanns läsning<br />
för alla, t ex Selma Lagerlöf,<br />
Strindberg <strong>och</strong> Jan Guillou<br />
<strong>och</strong> tidningar från Såningsmannen<br />
till Ny Teknik. Man sparade<br />
allt. Men ingen ville betala för<br />
samlingen. Man började föra listor<br />
över vilka som läste i böckerna<br />
så att var <strong>och</strong> en kunde krävas<br />
på pengar efter sin egen användning.<br />
Till slut stängde man<br />
hela biblioteket. De som inte bröderna<br />
själva hade, fanns ju att<br />
läsa, eller skriva av,i huvudstaden<br />
eller på andra sidan vattnet.<br />
Karl hade köpt den första<br />
traktorn till gården en gång i<br />
världen. Den var jättestor <strong>och</strong><br />
bröderna fick låna den när de<br />
behövde. Till slut blev det så att<br />
bröderna fick var sin egen liten<br />
traktor <strong>och</strong> Karl hade inte råd att<br />
köpa någon ny stor. Från början<br />
hade Karl också ett stort förråd<br />
av bensin <strong>och</strong> olja. Där kunde<br />
sönerna ta vad dom behövde, ja<br />
de kunde till <strong>och</strong> med hämta<br />
konstgödsel hos Karl. Men alla<br />
tog inte lika mycket <strong>och</strong> man var<br />
därför tvungen att räkna varje<br />
liter <strong>och</strong> kilo. Det gjorde att det<br />
fick anställas fler bokhållare som<br />
skrev upp vad sönerna tog <strong>och</strong><br />
sedan skrev räkning till var <strong>och</strong><br />
en.<br />
Karl <strong>och</strong> Alma hade nu fått<br />
allvarliga pängabekymmer.<br />
De egna slantarna gick nästan<br />
helt till sönerna <strong>och</strong> det blev inte<br />
mycket kvar till huvudbyggnaden<br />
<strong>och</strong> allt som sköttes därifrån.<br />
Sönerna klarade sig ganska bra<br />
för några av dem tjänade ju<br />
pengar på annat sätt; dom gjorde<br />
tjänster åt granngårdarna, en<br />
del av drängarna ibland i tyst-<br />
het. Några hade till <strong>och</strong> med inkomster<br />
från utlandet.<br />
Karl blev avundsjuk på extra<br />
inkomsterna. Så till slut<br />
kom man överens att sönerna<br />
måste betala ett åttonde (12 %)<br />
av alla extrainkomster till Karl.<br />
Det var inte populärt, fast<br />
Karl sade att det var nödvändigt.<br />
Men åttondet gjorde att det<br />
behövdes ännu fler bokhållare<br />
<strong>och</strong> det skrevs fler <strong>och</strong> fler papper<br />
<strong>och</strong> räkningar i långa listor<br />
som skickades mellan gården<br />
<strong>och</strong> de sju hemmanen. Listorna<br />
var inte lätta att läsa; det var<br />
nästan bara bokhållarna själva<br />
som begrep dem. Nya räknemaskiner<br />
köptes ständigt <strong>och</strong><br />
jämt. Och bokhållarna inte bara<br />
styrde <strong>och</strong> ställde - de skulle ju<br />
ha lön också.<br />
Illa var det med finrummen.<br />
Där förvarade man gammalt arvegods.<br />
Det var både flintyxor<br />
som legat i åkrarna, uppstoppade<br />
djur <strong>och</strong> utländska<br />
skulpturer. Men ingen ville betala<br />
för rummen. Och dom<br />
skulle ju städas också. Kanske<br />
skulle man skaffa en vaktmästare<br />
som tog betalt när folk satt<br />
i finrummen?<br />
När kyrkklockorna hade<br />
ringt in det nya årtusendet<br />
insåg man att det bara fanns två<br />
vägar att välja:<br />
Antingen fick man fortsätta<br />
på den inslagna vägen. Sönerna<br />
tog hand om nästan alla pengar<br />
direkt <strong>och</strong> ett par flyttade hemifrån.<br />
Den vita mangårdsbyggnaden<br />
fick förfalla, finrummen<br />
stängdes <strong>och</strong> i biblioteket förvarades<br />
bara gamla räkningar <strong>och</strong><br />
protokoll.<br />
För övrigt satt där bokhållare<br />
som skickade räkningar till<br />
varandra <strong>och</strong> ut till de sju hemmanen,<br />
som hade var sin<br />
bokhållare– några hade<br />
flera stycken. Av traditionerna<br />
var det bara<br />
skördefesten kvar <strong>och</strong><br />
snart slutade man<br />
med den också. Och<br />
folk som kom re-<br />
sande undrade var den gamla<br />
pampiga Karlsgården fanns. Det<br />
enda de kunde se var sju små<br />
hemman.<br />
Eller fick man bestämma sig<br />
för att ha huvudbyggnaden kvar<br />
<strong>och</strong> att den faktiskt fick kosta<br />
pengar. Man beslöt sig för att<br />
man verkligen var en familj med<br />
värdefulla traditioner <strong>och</strong> måste<br />
hålla varandra om ryggen när<br />
det blev missväxt. Man började<br />
odla mer i gränsmarkerna <strong>och</strong> på<br />
det viset fick hela familjen större<br />
extrainkomster. Man bestämde<br />
sig också för att inte skicka så<br />
många räkningar inom familjen.<br />
Då behövdes inte så många bokhållare<br />
<strong>och</strong> räknemaskiner.<br />
Så var sagan slut.<br />
”Sagan om Karlsgården”, här i<br />
starkt förkortad version, är skriv<br />
skriven av professor Håkan<br />
Westling, f d rektor vid LU, <strong>och</strong><br />
är ett av många bidrag till ”Människan<br />
i centrum” – vänbok till<br />
Göran Gellerstam, Lunds universitetsbibliotek<br />
2001, ISBN:<br />
91-631-0747-3.<br />
INSIDORNA • INSIDORNA • INSIDORNA • INSIDORNA • INSIDORNA • INSIDORNA
Lunds tekniska högskola – LTH – fyller fyrtio i år, om det undgått någon.<br />
Jubileumsfirandet har pågått ett bra tag, med allt från föreläsningsserier till<br />
maratonlopp. I dagarna utkom en jubileumsbok <strong>och</strong> ungefär samtidigt<br />
invigdes två arkitektoniska nytillskott: ett nytt hus för förbränningsteknik<br />
<strong>och</strong> första etappen av Designcentrum. Sammantaget framtonar bilden av en<br />
mogen 40-åring, en medelåldring med växtkraft, som breddar sig allt mer<br />
<strong>och</strong> vänder blicken utåt. Sid IX–XIII.<br />
Också en skånsk byracka<br />
vill kunna bli rymdhund<br />
”År 2001 – en LTH-odyssé” heter den nya foto<strong>och</strong><br />
reportageboken om LTH:s 40-åriga utveckling<br />
som just utkommit. Associationen till Stanley<br />
Kubricks sciencefictionfilm ”År 2001” kan<br />
tyckas löslig, men i den tidsanda som ledde till<br />
LTH:s födelse spelade rymdkapplöpningen faktiskt<br />
en viss roll.<br />
Enligt LTH:s förste kanslichef Lars Ingvar fanns<br />
ännu på 50-talet en seglivad föreställning om att<br />
Sverige var för litet för att ha mer än två tekniska<br />
högskolor (Chalmers <strong>och</strong> KTH). När den första<br />
sovjetiska rymdsonden landade på månen 1959<br />
började folk tänka om. Hur skulle Sverige <strong>och</strong> den<br />
övriga västvärlden kunna utvecklas utan fler tekniker?<br />
Nu var det inte längre gott om civilingenjörer<br />
– det var ont om dem. Det blev också uppenbart<br />
att den begåvningsreserv som fanns i Sydsverige<br />
inte kom till sin rätt. Betydligt färre studenter<br />
med teknisk inriktning satsade på en civilingenjörsutbildning<br />
i Skåne än i Mellansverige.<br />
I en utredning1959 gavs riktlinjer för hur utbildningsväsendet<br />
skulle byggas ut <strong>och</strong> där föreslogs<br />
tre alternativ för en ny teknisk högskola:<br />
Umeå, Uppsala eller Malmö/Lund. Malmö framstod<br />
som det självklara valet. Där bildades en<br />
högskolekommitté som dock förde en tynande<br />
tillvaro.<br />
→<br />
Skånsk beundrare av rymdhunden Laika?<br />
Foto: Per Lindström.<br />
LTH 40 ÅR<br />
IX
LTH 40 ÅR<br />
X<br />
Koncentration<br />
i datatekniklabbet.<br />
Foto: Torbjörn Andersson.<br />
Alla teknologer har sin egen mugg... Foto: Torbjörn Andersson.<br />
Desto mer växte intresset för lundaalternativet.<br />
Skånska Ingenjörsklubben, Skånes Handelskammare,<br />
Lunds universitet <strong>och</strong> Lunds studentkår<br />
bildade en egen kommitté. Dåvarande rektorn<br />
Philip Sandblom såg möjligheten att utvidga universitetets<br />
verksamhet med en teknisk fakultet<br />
<strong>och</strong> la hela sin charm i vågskålen.<br />
Skånska Ingenjörsklubben gick så långt att<br />
man förordade gemensam undervisning för tekniker<br />
<strong>och</strong> naturvetare i basämnena. Umgänget<br />
med studenter från andra ämnesområden skulle<br />
dessutom motverka fackisolering; man vågade<br />
även antyda att akademiker i största allmänhet<br />
skulle må väl av mera umgänge med praktiskt inriktade<br />
teknologer.<br />
I exposén över de gångna 40 åren står det klart<br />
att man i dag avlägsnat sig från teknikspecialisten<br />
som ideal <strong>och</strong> närmat sig generalisten. Det syns i<br />
det enormt breddade utbudet av utbildningar.<br />
Klassiska ingenjörskunskaper kombineras med<br />
ekonomi i industriell ekonomi, <strong>och</strong> ekosystemteknik<br />
utbildar civilingenjörer som också har ett
omfattande ekologiskt kunnande. Civilingenjörerna<br />
måste på ett helt annat sätt än tidigare vara<br />
orienterade i det samhälle som de ska verka i. Det<br />
påverkar också rekryteringen. I ett slutkapitel där<br />
LTH-are samtalar om framtiden säger rektor<br />
Thomas Johannesson:<br />
– Förr var utbildningen ett rör genom vilket en<br />
hård kärna av teknikintresserade ungdomar skulle<br />
ta sig, <strong>och</strong> man visste var i näringslivet detta rör<br />
mynnade ut. Men nu växer vid sidan av de klassiska<br />
teknikämnena en rad teknikrelaterade ämnen<br />
fram. De kan tänkas intressera en mycket vidare<br />
krets av ungdomar – den är kanske tio gånger så<br />
stor som tidigare – <strong>och</strong> därför måste man söka<br />
brett när man rekryterar nya teknologer.<br />
Fotnot:”År 2001 – en LTH-odyssé” innehåller ca 500 foton, varav de flesta<br />
är tagna av Per Lindström, Torbjörn Andersson <strong>och</strong> Lars Hansare. Bilderna i<br />
detta reportage kommer alla från boken. För bokens text står Göran Frankel,<br />
Per Lindström, Mats Nygren samt Anders Albien. Boken kan köpas i bokhandeln<br />
<strong>och</strong> även beställas via Informationsdisken, Kårhuset, LTH, Box 118, 221<br />
00 Lund. Tel 046-222␣ 72␣ 00, fax 046-222␣ 40␣ 16. ISBN 91970983-9-6.<br />
Praktiskt med periodiska systemet på rullgardinen. Foto: Per Lindström.<br />
En teknologklassiker. Foto: Per Lindström.<br />
Flygbild över LTH-området, troligen tagen<br />
1963. Till höger syns Matematikhuset med<br />
sitt annex innan fälten tar vid.<br />
LTH-humor...<br />
Foto: Per Lindström.<br />
LTH 40 ÅR<br />
XI
LTH 40 ÅR<br />
XII<br />
En invigning det slog gnistor om<br />
Nya bränslekammaren ska ge miljövänligare motorer<br />
Framtiden <strong>och</strong> det förgångna möttes när En<strong>och</strong><br />
Thulinlaboratoriet invigdes den 11 oktober. Framtiden<br />
representerades av den nya tre våningar<br />
höga byggnaden på Fysikum där miljövänligare<br />
förbränningsmotorer, gasturbiner <strong>och</strong> jetmotorer<br />
ska utvecklas. Om det förflutna påminde de inte<br />
helt stinkfria förbränningsmotorer från förra seklets<br />
början som ”showade” på invigningen.<br />
LUM har tidigare rapporterat om det nya huset<br />
som med inredning <strong>och</strong> vetenskaplig utrustning är<br />
en satsning om cirka 100 miljoner kronor. Här<br />
ska LTH:s brandtekniker, förbränningsfysiker <strong>och</strong><br />
specialister på turbiner <strong>och</strong> förbränningsmotorer<br />
arbeta i nya välutrustade laboratorier. Verksamheten<br />
är organiserad under Förbränningstekniskt<br />
Centrum <strong>och</strong> har redan utsetts till en europeisk<br />
Large Scale Facility på grund av sin kompetens<br />
<strong>och</strong> avancerade utrustning. Den blir nu ännu vassare,<br />
framför allt på grund av en bränslekammare<br />
som är unik i världen. Bränslekammaren gör det<br />
möjligt för lundaforskarna att studera processer<br />
som ingen tidigare kunnat följa. De första resultaten<br />
väntas föreligga om ett halvår.<br />
För den konstnärliga utsmyckningen av huset<br />
svarar Beatrice Hansson. Den består av en<br />
En<strong>och</strong> Thulin, flygpionjär <strong>och</strong> doktor i<br />
fysik, har gett namn åt det nya laboratoriet.<br />
serie blästrade <strong>och</strong> målade glasskivor på den<br />
långa ytterväggen.<br />
Namnet på Förbränningstekniskt Centrums<br />
nya hus blev offentligt först vid invigningen. Med<br />
namnet anknyter man till flygpionjären <strong>och</strong><br />
industrialisten En<strong>och</strong> Thulin (1881–1919). Thulin<br />
studerade vid Fysiska institutionen för professor<br />
Janne Rydberg <strong>och</strong> var en de första som<br />
doktorerade i fysik. Det skedde1912 med en avhandling<br />
”Om luftmotståndet mot tunna plattor”.<br />
Thulin tog sedan flygcertifikat <strong>och</strong> blev<br />
känd uppvisningsflygare. Han skaffade sig också<br />
tillverkningslicens på en fransk flygmotor. Denna<br />
började han bygga vid sin Aeroplanfabrik i<br />
Landskrona. Verksamheten pågick åren 1913–<br />
1919 <strong>och</strong> växte så att Aeroplanfabriken blev den<br />
största flygplanstillverkaren på neutral mark under<br />
första världskriget.<br />
Entreprenörer<br />
Förbränningstekniskt Centrum har ett nära samarbete<br />
med industrin, <strong>och</strong> entreprenörskapet är en<br />
av förbindelselänkarna till En<strong>och</strong> Thulin. En annan<br />
är det faktum att Thulin startade en flygskola<br />
vid Ljungbyhed, medan LU i dag är huvudman för<br />
trafikpilotutbildningen därstädes.<br />
Thulin omkom i en flygolycka 1919 <strong>och</strong> följande<br />
år ombildades Aeroplanfabriken till AB<br />
Thulinverken. Flygplanstillverkningen las ner;
den nya företaget skulle bygga automobiler efter<br />
tysk förebild.<br />
Följaktligen infann sig invigningstalaren Jan<br />
Martinsson från Vetenskapsrådet i en äkta Thulinautomobil.<br />
Det majestätiska fordonet är fyrsitsigt<br />
<strong>och</strong> karosseriet är tillverkat i prima torrt trä. Effekten<br />
är 24 hästkrafter <strong>och</strong> högsta hastighet 70 km/<br />
tim. Exemplaret (typ A25, årsmodell 1923) inköptes<br />
1925 av kyrkoherde K L Lundén i Linneryd. Han<br />
behöll bilen till 1961 då den återköptes av Thulinverken<br />
i Landskrona. Bilen hade då gått 42.000 mil.<br />
Det var inte nog med detta. Efter invigningen<br />
hördes smattret från en annan motor. Det var<br />
Thulinplanet Tummelisa som förevisades för gästerna.<br />
Det luktade ricinolja om Tummelisa.<br />
– Det stämmer att ricinolja används. Motorn<br />
innehåller kullager som står under högt tryck. Då<br />
är inte de moderna mineraloljorna ett bra alternativ,<br />
förklarade Tummelisas ägare, flygkapten Mikael<br />
Carlsson.<br />
Mikael Carlsson äger två stycken Thulinplan.<br />
Det ena är original alltigenom <strong>och</strong> är för närvande<br />
på filminspelning i Turkiet. Det plan som Carlsson<br />
förevisade vid invigningen är ett modellbygge<br />
men motorn är en originalmotor av typ Thulin A.<br />
Carlssson byggde det 1990 <strong>och</strong> har flugit flitigt<br />
med planet. Från det nu tättbebyggda Fysikum<br />
medgavs ingen start. I stället kunde besökarna<br />
beundra den märkliga motorn som roterar tillsammans<br />
med propellern.<br />
När oset från ricinoljan skingrats börjar<br />
vardagsslitet för förbränningsforskarna.<br />
Thulinplanet Tummelisa<br />
med flygkapten Mikael<br />
Carlsson bakom ratten<br />
spred en air av ricinolja<br />
över invigningen.<br />
Ättlingar till En<strong>och</strong> Thulin<br />
deltog också i invigningen.<br />
Här sitter de i en äkta<br />
Thulinautomobil.<br />
TEXT: GÖRAN FRANKEL<br />
FOTO: KENNET RUONA<br />
Designcentrum:<br />
Första<br />
etappen<br />
sjösatt<br />
Med en champagneflaska mot ”stäven”<br />
på Ingvar Kamprad Designcentrum<br />
förkunnade donatorns representant<br />
Per Lindblad från<br />
Stichting IKEA Foundation första<br />
etappen av det nya huset sjösatt.<br />
Invigningen ägde rum i början<br />
av oktober. Donatorn bidrar med 50<br />
miljoner kronor till bygget plus 12<br />
miljoner om året till utbildning <strong>och</strong><br />
forskning. Dessutom skänker<br />
Stichting IKEA Foundation, som<br />
äger IKEA, även stipendier till industridesignstudenter<br />
från Östeuropa.<br />
Detta sker utan några garantier för<br />
att IKEA får satsningen ”återbetald”.<br />
Men man hoppas att ”bättre<br />
utbildade designers ska ge bättre<br />
grogrund för visionerna”.<br />
– Framförallt vill vi sätta Sverige<br />
ordentligt på designkartan, sa Per<br />
Lindblad.<br />
Om vilja till närmare samarbete<br />
med IKEA även när det gäller t ex<br />
praktikarbete, vittnade Gerd Johansson,<br />
prefekt på Institutionen för<br />
designvetenskaper.<br />
Vid ceremonin sjöng LTH-kören<br />
<strong>och</strong> rektor Thomas Johannesson talade.<br />
Lunch serverades i lokalerna<br />
som tagits i bruk som provisoriska<br />
ateljéer av designstudenter men som<br />
sedan ska fungera som aerosollaboratorium.<br />
På plats fanns också arkitekten<br />
Gunilla Svensson <strong>och</strong> landskapsarkitekten<br />
Barbara Johnsson.<br />
TEXT OCH FOTO:<br />
MATS NYGREN<br />
Designcentrum börjar ta form.<br />
LTH 40 ÅR<br />
LTHs rektor Thomas Johannesson<br />
tillsammans med invigaren Per Lindblad<br />
från Stichting IKEA Foundation.<br />
Nedan: Provisorisk ateljé i Designcentrum.<br />
XIII
Hindunationalistiska<br />
barn på marsch.<br />
Foto: Pär<br />
Jansson.<br />
XIV<br />
Sudhir Kakar.<br />
Hinduisk nationalism<br />
också ett hot mot väst?<br />
Kan en hinduisk fundamentalist tänkas köra ett<br />
flygplan rakt in i en skyskrapa på samma sätt som<br />
de muslimska självmordspiloterna gjorde på Manhattan?<br />
Sudhir Kakar, en indisk psykiater som studerat<br />
fundamentalistiska rörelser i Indien, svarar<br />
spontant att han har svårt att tro det – men sedan<br />
drabbas han av eftertankens kranka blekhet.<br />
Sudhir Kakar har ett mycket omfattande författarskap<br />
bakom sig. Han har skrivit om hinduernas sexliv,<br />
Gandhi, healing <strong>och</strong> mycket annat men är också<br />
skönlitterär författare. I Lund är han gäst hos religionsvetarna<br />
<strong>och</strong> deltar i en konferens om mystikens<br />
psykologi.<br />
– Den hinduiske fundamentalisten har en mer<br />
relativistisk inställning till vad som är rätt <strong>och</strong> fel.<br />
Han är för osäker om detta för att<br />
konsekvent genomföra en terroristaktion<br />
som den på Manhattan,<br />
menar Sudhir Kakar.<br />
Men sedan erinrar han sig de s␣ k<br />
Tamilska Tigrarna som kämpar för<br />
en separat tamilsk stat på Sri Lanka<br />
<strong>och</strong> som även är aktiva i Sydindien<br />
– fanatiska soldater med<br />
självmordskapsel runt halsen. Det<br />
var också i Sydindien Rajiv Gandhi<br />
dödades när en kvinna med bomber tejpade på kroppen<br />
vandrade rakt in i folkhopen som omgav honom.<br />
Den hinduiske fundamentalisten – som också är<br />
nationalist – vill att det sekulariserade Indien omvandlas<br />
till en hinduisk stat. Muslimerna hör inte hemma<br />
på Indiens jord; de borde helst flytta till Mekka. Det<br />
är ingen obetydlig rörelse <strong>och</strong> den är i dag representerad<br />
genom BJP, det största partiet i regeringskoalitionen.<br />
Men regeringskoalitionen kan inte överleva<br />
utan att vädja även till muslimska väljare <strong>och</strong><br />
därför måste BJP moderera de hindunationalistiska<br />
tongångarna.<br />
”Koloniserade medvetanden”<br />
Hindunationalistens främsta fiende är den västerländskt<br />
skolade medel- <strong>och</strong> överklass som kan sägas<br />
tillhöra den globaliserade kulturen.<br />
– Dessa klassers ”koloniserade medvetanden”<br />
måste frigöras. Låt oss omvända hinduerna till hinduismen.<br />
Då kommer hinduismen att spridas över världen<br />
<strong>och</strong> inta en särställning. Så resonerar hindunationalisterna,<br />
säger Sudhir Kakar.<br />
Var har den berömda hinduiska toleransen tagit<br />
vägen? Den som gjorde det möjligt för olika religioner<br />
att under långa tider fredligt samexistera i Indien?<br />
– Hindunationalisterna motsätter sig att hinduer<br />
omvänds till andra religioner. Men man säger också
” Både muslimska <strong>och</strong> hinduiska fundamentalister har en känsla av att<br />
vara marginaliserade, av att inte bli tagna riktigt på allvar.”<br />
att det oacceptabla är omvändelse av fattiga <strong>och</strong> beroende<br />
människor som kan påverkas med lock <strong>och</strong><br />
pock. Om någon verkligen vill övergå till en annan<br />
religion står det honom fritt att göra så. Alla religioner<br />
är manifestationer av samma andliga sanning.<br />
Hinduismen har dock en central ställning, den är enligt<br />
hindunationalisterna till för de mest mogna människorna,<br />
förklarar Sudhir Kakar.<br />
Något som Sudhir Kakar elegant turnerar genom<br />
en omtolkning av en klassisk mytologisk berättelse.<br />
Guden Krishnas mor Yashoda är övertygad om att<br />
gossen har ätit lera men Krishna nekar <strong>och</strong> öppnar<br />
munnen. Därinne ser inte Yashoda någon lera. I stället<br />
ser hon världsalltet, ja tillvarons urgrund.<br />
– Det var kanske trots allt en hinduisk kosmologi<br />
hon såg..., funderar Sudhir Kakar.<br />
Den hinduiska fundamentalismen har växt fram<br />
som en reaktion mot kristendom <strong>och</strong> västerländsk<br />
livsstil snarare än som en reaktion på muslimsk fundamentalism.<br />
Sudhir Kakar ser skillnader men också<br />
likheter mellan Indiens hinduiska <strong>och</strong> muslimska<br />
fundamentalister.<br />
LDC-annons<br />
– Vad som förenar är deras reaktion mot sexuell<br />
frihet. Deras proganda riktas gärna mot t ex skolor<br />
där pojkar <strong>och</strong> flickor blandas <strong>och</strong> skönhetstävlingar.<br />
Båda grupperna upplever också en känsla av att vara<br />
marginaliserade, av att inte bli tagna riktigt på allvar,<br />
säger Sudhir Kakar.<br />
Spridd genom teve<br />
Den hinduiska nationalismen har kunnat sprida sina<br />
idéer i Indien med hjälp av teve. På 80-talet blev det<br />
klassiska eposet Ramayana teveserie <strong>och</strong> gjorde<br />
succé. Seriens upphovsmän var påverkade av<br />
fundamentalisterna. Det resulterade bl a i att huvudpersonen<br />
prins Rama framstår som betydligt mer<br />
krigisk än i den episka förlagan. Fler hindunationalistiskt<br />
färgade serier baserade på traditionell litteratur<br />
följde. Icke desto mindre är <strong>och</strong> förblir en stor del<br />
av Indiens hinduer traditionalister. De känner sig inte<br />
provocerade av västerländska ideal <strong>och</strong> nöjer sig med<br />
att utföra de ritualer som vardagslivets religiositet<br />
kräver.<br />
GÖRAN FRANKEL<br />
XV
XVI<br />
Posttidning A<br />
Lunds universitet<br />
Box 117<br />
221 00 Lund<br />
Hallå!<br />
…Thomas Laqueur, huvudtalare på konferensen<br />
Body, Culture and Religion som<br />
anordnades av Avdelningen för religionsfilosofi<br />
i början av oktober. Thomas Laqueur,<br />
professor i historia vid University of California,<br />
Berkeley, är mest känd som författare<br />
till den omdebatterade boken Making Sex:<br />
Body and Gender from the Greeks to Freud.<br />
Vad handlade konferensen om?<br />
– Poängen med hela arrangemanget var att försöka<br />
samla intresserade från olika forskningsområden<br />
för att tala om hur olika religioner har sett på den<br />
mänskliga kroppen. Vi diskuterade skilda infallsvinklar<br />
på frågorna om vad som har betraktats som rent<br />
<strong>och</strong> orent i olika religioner, både moraliskt <strong>och</strong><br />
kroppsligt. Det var mycket givande.<br />
Du har forskat mycket kring ämnen som ofta betraktas<br />
som tabu, varför?<br />
– Jag har alltid velat skriva historia om sådant som<br />
känns aktuellt i den tid jag själv lever i. När jag började<br />
skriva på Making sex 1970–1980 var biologiska<br />
<strong>och</strong> kulturella olikheter mellan könen en stor politisk<br />
fråga. Making sex var rätt så kontroversiell när den<br />
kom ut. I boken hävdar jag att den tidiga medicinska<br />
vetenskapen inte räknade med två olika biologiska<br />
kön. Det kvinnliga könet sågs som likadant som det<br />
manliga, men det var placerat inuti kroppen istället<br />
för utanför. I det påståendet läste vissa in att jag menade<br />
att det rådde jämlikhet mellan könen, eller att<br />
jag menade att människor på den tiden var androgyna.<br />
Det är en ren missuppfattning. Att jag har forskat<br />
kring onani beror på att jag också intresserar mig<br />
för hur det kan komma sig att något som är moraliskt<br />
klandervärt i en tid är helt tillåtet i en annan. Jag<br />
tycker det är en viktigt fråga.<br />
Är det inte svårt att forska kring sådana ämnen?<br />
– Jag försöker att inte betrakta mina forskningsämnen<br />
som tabu, jag försöker behandla dem som<br />
vilka ämnen som helst <strong>och</strong> jag vill beskriva deras historia.<br />
Jag undviker att skoja för mycket om mina ämnen<br />
<strong>och</strong> jag närmar mig dem på ett akademiskt <strong>och</strong><br />
rättframt sätt. När jag skrev Making sex pratade jag<br />
med både judiska rabbiner <strong>och</strong> föreståndare i porrbutiker.<br />
Det är ingen skillnad om jag skriver en text om<br />
sjöstridskrafters historia eller om sexualitetens historia.<br />
Det måste vara vetenskapligt.<br />
Men helt oproblematisk kan det väl inte vara?<br />
– Nej, givetvis finns det vissa problem. Nu förväntas<br />
jag alltid skriva om något som är tabu eller befinner<br />
sig i ytterkanten, <strong>och</strong> ibland så tar inte folk min<br />
forskning på så mycket allvar som jag hade önskat.<br />
Men å andra sidan så fungerar det ju på båda hållen,<br />
de kommer ju till mina föreläsningar <strong>och</strong> köper mina<br />
böcker, även när jag skriver eller talar om andra saker.<br />
Jag har till exempel skrivit om mänskliga rättigheter<br />
<strong>och</strong> humanismens historia.<br />
Vad jobbar du på just nu?<br />
– Nu forskar jag kring hur olika kulturer hanterar<br />
döden i modern tid, <strong>och</strong> hur olika ritualer <strong>och</strong><br />
skick utvecklats under historien. Det är väldigt spännande.<br />
Jag var <strong>och</strong> tittade på en begravningsplats här<br />
i Lund, <strong>och</strong> om en arkeolog gör utgrävningar kring<br />
den platsen om 2000 år kommer de förmodligen inte<br />
att kunna dra slutsatsen att Sverige var ett i huvudsak<br />
kristet land. Gravplatserna är mycket varierade.<br />
THOMAS LINDQVIST