Bitidningen 2010 nr 5 - Sveriges Biodlares Riksförbund
Bitidningen 2010 nr 5 - Sveriges Biodlares Riksförbund
Bitidningen 2010 nr 5 - Sveriges Biodlares Riksförbund
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr 5 Maj <strong>2010</strong><br />
<strong>Bitidningen</strong><br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
Fokus på drottningen och avel<br />
Bihusesyn <strong>2010</strong> • Omstart för HF<br />
Verksamheten vid SLU • Biodlingshandläggare på SJV<br />
1
Assertorps Vaxen<br />
Assertorps Gård<br />
Mörarp<br />
Vi har tillstånd att tvätta och rensa<br />
året om.<br />
Anläggningen är godkänd av<br />
Länsstyrelsen o Jordbruksverket.<br />
För mer information<br />
Ring 042-714 89<br />
070-205 57 05<br />
Välkomna hälsar<br />
Lars Gibrand<br />
Buckfastdrottningar<br />
från Sörmlandskusten.<br />
Vänliga, svärmtröga o<br />
produktiva mödrar. Testade<br />
mödrar. Parade på<br />
rasparningsplats. Oparade fr. juni<br />
125 kr. Parade fr. slutet juli 325 kr.<br />
Moms o exp.avgift tillkommer. Beställ<br />
i god tid!<br />
Thomas Rafstedt (KRAV)<br />
070-6637799 infra.kart@swipnet.se<br />
RAMLIST<br />
LN, Norsk, o Svea OB 3:50, Borrad<br />
4:00. Hoffman, LN 4:50, Langstroth 4:75<br />
Tillverkning av alla förekommande<br />
biramar. Frakt tillkommer.<br />
Tel 0223/13180<br />
Universal P&M bibotten<br />
Slitstark, hållbar – tillval pollensamlare.<br />
Håll dina bin i torra och mögelfria lådor!<br />
Enkel städning, varroakontroll, fodring etc.<br />
Ställning, bibotten, låda, tak etc.<br />
www.bibotten.se 0700-384 041<br />
CMF slunga 12 ramars Langstroth<br />
självvändande, bra skick 25000 eller bud<br />
CMF Slunga 4 ramars motor rostfri 4000<br />
Sjölis honungslossare kombimodell 16500<br />
Honungspump CMF 5000<br />
Gula bisamhällen på Langstroth och LN á 1250<br />
Mjölktank med motor väl nedväxlad 400l bud<br />
Mjölktank med tappkran 200l bud<br />
200 lådor med ram Langstroth á 70<br />
100 lådor med ram Lågnormal(LN) á 70<br />
4000 Glas 200 ml á 1.80<br />
Hinkar<br />
Mats Friberg, 0142-72087/ 72013,<br />
070-5532087 – eva.mats.friberg@telia.com<br />
Honung köpes! Vi hämtar grovsilad<br />
honung hos Dig, lånar ut tunnor och palltankar.<br />
Snabb betalning - bästa marknadspris.<br />
Krav, ljung och skogs betalas extra.<br />
Mats Karlsson 0122-30072, 070-2094950<br />
Göran Sundström 070-5664268<br />
2 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
Birgitta Augustesen<br />
Styrelsesuppleant<br />
Årgång 109<br />
Redaktion: Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg<br />
Redaktör: Erik Österlund<br />
Telefon: 0582-611682, 0735-233126<br />
E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
<strong>Bitidningen</strong> utges i 12 nummer årligen varav tre <strong>nr</strong><br />
är dubbelnummer. Tidningen utkommer strax före<br />
aktuell månad.<br />
Material- och annonsinformation: Sid 39.<br />
Manusstopp den första i månaden, knappt en<br />
månad före utgiv nings dagen.<br />
Tryck: VTT Grafiska, Vimmerby<br />
Trycks på miljövänligt papper. ISSN 0006-3886<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
Att få vara med och påverka<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Förbundsordförande Jonny Ulvtorp,<br />
Stenabyvägen 11, 37294 Listerby.<br />
Telefon: 0457-30489, 0735-233130.<br />
Epost: jonny.ulvtorp.sbr@biodlarna.org<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Biodlares</strong> <strong>Riksförbund</strong> är en<br />
politiskt, religiöst och etniskt obunden<br />
ideell organisation, som bygger på<br />
principen om frivilligt, individuellt medlemskap.<br />
SBR ska arbeta för att utveckla<br />
svensk biodling som näring och meningsfull<br />
fritidssysselsättning, numerärt,<br />
fackligt, socialt och innehållsmässigt.<br />
Ledaren<br />
Ett år har snart gått sedan jag blev invald i styrelsen och jag måste säga att det varit ett lärorikt år. I<br />
min roll i SBR Quinnor hade jag en hel del med den tidigare styrelsen att göra. Jag kritiserade dem<br />
ofta för att det inte hände något i mina/våra frågor och undrade ofta hur allt kunde ta så mycket tid.<br />
Hur kunde det vara så svårt att ta ett beslut? Det förstår jag idag!<br />
Det är ofta mycket som skall ske före ett beslut skall tas. Alla som har något med frågan att göra<br />
skall vara med och påverka. Ibland behövs en grupp sammanställas för att gå igenom frågan i sin<br />
helhet. Allt tar tid! vi jobbar ju med detta på vår fritid och det är ett fritidsintresse, som vi ofta får ta<br />
på stort allvar. Inget och ingen får missas, man måste se frågan från alla håll. Hur påverkas medlemmarna?<br />
Hur påverkas biodlingen i sin helhet? Som sagt nu vet jag att det inte alltid är så enkelt att<br />
fatta snabba beslut.<br />
Hur är det då att vara kvinna i SBR:s styrelse och ny dessutom. Jag tycker det har varit kanon.<br />
Jag har fått vara med på allt, fått all information och ibland mer information än jag kunnat ta åt mig.<br />
Men det är bättre att få lite för mycket än för lite information. Eftersom alla skall vara med vare sig<br />
man är ordinarie ledamot eller suppleant så har det varit en hel del möten både i Mantorp och på<br />
telefon. Jag har lärt mig massor. Det är faktiskt ganska kul att få var med och påverka, trots att man<br />
ibland har tagit sig vatten över huvudet.<br />
Så vad händer med SBR Quinnor? Vi sökte projektmedel även i år från Ungdomsstyrelsen med<br />
hopp om att få jobba mer med utbildning, men fick tyvärr avslag. Det innebär tyvärr att vi inte kommer<br />
att ha vår nationella nätverksträff i år, och vi har fått prioritera om vår arbets- och önskelista.<br />
Det positiva i det hela är att vi har intern stöttning från SBR, vilket gör det möjligt för oss att<br />
jobba vidare med bl a hemsidan, medverka i Riksseminariet och givetvis stötta nätverken ute i distrikten.<br />
Vi i arbetsgruppen har även sökt medel till ett nytt projekt som handlar om kvinnor i styrelse.<br />
Nu håller vi tummarna att det skall bli beviljat.<br />
Framtiden för nätverken är nu mycket upp till disktriken och de lokala föreningarna att avgöra.<br />
Kommer nätverken och dess aktiviteter finnas och synas ute i disktriken? Det hoppas jag innerligt!<br />
Nu skall jag ut och drivfodra lite samhällen. Har ni tittat till era ännu?<br />
Med hopp om en varm sommar!<br />
Förbundsexpedition:<br />
Trumpetarevägen 5, 59019 Mantorp.<br />
Telefon: se telefonlista på sidan 39.<br />
Fax: 0142-828 59<br />
Plusgiro: 8685-0. Bankgiro: 413-6149.<br />
E-post: sbr@biodlarna.org<br />
Adressändringar meddelas till förbundsexpeditionen.<br />
Öppet: Mån-tors 08.00-16.00.<br />
Fre 08.00-14.00<br />
Webbplats: www.biodlarna.se<br />
Ett år gamla bitidningar läggs ut på hemsidan<br />
3
I detta nummer<br />
Bihusesyn <strong>2010</strong> 5<br />
I bigården 6<br />
Bli fenologiobservatör 10<br />
Boken om Biavel och Insemination 11<br />
Parningsflygning så länge det behövs 12<br />
Svenska Carnica Gruppen 14<br />
Linjeavel på honungsbin 16<br />
Parningsstationer sommaren <strong>2010</strong> 18<br />
Kompisutveckling 20<br />
Aktuellt från bihälsokonsulenten 21<br />
Verksamhet med bin 2009 vid SLU 22<br />
Biodlingshandläggare vid SJV 26<br />
Omstart <strong>2010</strong> för HF 28<br />
Leveransavtal för honung 31<br />
Marknaden 33<br />
Medlemsfokus <strong>2010</strong> 34<br />
Statistik över SBR:s verksamhet 36<br />
Brev till red, Vi minns 37<br />
Almanackan 38<br />
Nästa nummer (6-10 – juni-<strong>nr</strong>)<br />
utkommer i slutet av maj.<br />
MANUSStoPP: 1 maj.<br />
Numret därpå (7/8-10) i slutet av juni.<br />
Manusstopp: 1 juni.<br />
Omslagsbilden:<br />
i:et på omslaget påminner om att<br />
drottningen märkes blå i år.<br />
I avelsarbetet är<br />
drönarna livsviktiga,<br />
varifrån de<br />
kommer och hur<br />
många de är. Foto:<br />
Erik Österlund.<br />
MAJ <strong>2010</strong><br />
12<br />
22<br />
26<br />
4 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
Bihusesyn <strong>2010</strong> – branschriktlinjer<br />
och kvalitetskontroll<br />
ANderS LiGNeLL<br />
Bifogat med detta nummer<br />
av <strong>Bitidningen</strong> finns årets<br />
upplaga av Bihusesyn <strong>2010</strong><br />
efter genomförd uppdatering<br />
och de förändringar inom<br />
lagstiftning samt övrigt som<br />
har skett och som berör<br />
oss biodlare. Bihusesynen<br />
kommer ständigt att vara<br />
ett levande dokument som<br />
måste förändras och anpassas<br />
beroende av de förändringar<br />
som sker. Planerna är<br />
att en reviderad Bihusesyn<br />
årligen ska ges ut tillsammans<br />
med <strong>Bitidningen</strong> på<br />
våren inför den kommande<br />
bisäsongen.<br />
Förändringarna i årets upplaga av Bihusesyn<br />
är, förutom en del redaktionella<br />
förändringar av texten, i huvudsak<br />
beroende av:<br />
• Livsmedelsverkets vägledning till<br />
kontrollmyndigheter gällande<br />
”Honung och producenters leveranser<br />
av små mängder honung” som<br />
utkom under hösten 2009 där det<br />
fastslogs att med små mängder avses<br />
en genomsnittlig årsvolym av 1 000<br />
kg primärprodukter (honung).<br />
• ”Säker honung”, som är biodlarnas<br />
nationella branschriktlinjer för<br />
hantering av honung är bedömd<br />
av Livsmedelsverket och revidering<br />
efter deras synpunkter är genomförd<br />
<strong>2010</strong>-02-25.<br />
• En viss komplettering och anpassning<br />
av frågeställningar för att få en<br />
viss kvalitetssäkring av genomförd<br />
bihusesyn.<br />
• Förtydligande att Bihusesyn enbart<br />
gäller för primärproduktion.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
För framtiden<br />
tror jag att<br />
Bihusesynen tillsammans<br />
med<br />
det arbete som<br />
våra honungsbedömningskommitteérgenomför<br />
kommer att<br />
kunna vara en<br />
möjlighet att<br />
få ett accepteratkvalitetssäkringssystem<br />
av vår produkt<br />
honungen. Det<br />
är helt klart att<br />
det inom handeln<br />
i dagens<br />
läge ställs<br />
kvalitetskrav<br />
på framställningen<br />
av<br />
livsmedel och<br />
till det måste<br />
även småbiodlare<br />
kunna<br />
leva upp<br />
utan alltför<br />
stora eller kostsamma system.<br />
En tröskel som vi biodlare måste<br />
komma över är att börja genomföra en<br />
bihusesyn för vår biodling. Det har vid tillfällen<br />
framförts åsikter om krångligheten<br />
vid genomförandet men i de flesta fall så<br />
är det nog bara ett första början-motstånd<br />
mot något nytt. Ett hjälpmedel som måste<br />
till är också att Bihusesynen ska finnas på<br />
vår hemsida som mall att fylla i.<br />
Ett nästa steg i kvalitetssäkringen är<br />
att vi har kommittéer som har möjlighet<br />
att bedöma honungen och då kanske inte<br />
enbart vid ett årsmöte på hösten utan att<br />
det måste ske tidigare på säsongen eller<br />
vid flera tillfällen. Det kanske även kommer<br />
att krävas någon form av utbildning<br />
av kommittéledamöter i framtiden.<br />
Med en genomförd och ifylld Bihusesyn<br />
tillsammans med ett godkänt honungsbedömningsprotokoll<br />
att visa upp<br />
har vi kommit en bit på väg med att ha<br />
ett system med egenkontroll och en oberoende<br />
kontroll av honungen.<br />
När det gäller branschriktlinjerna<br />
”Säker honung” så är denna skrivelse reviderad.<br />
Efter att Livsmedelsverket har lämnat<br />
synpunkter, kvarstår att branschen ska<br />
ta fram ett mer lättfattligt informationsmaterial<br />
som ska kommuniceras med medlemmarna.<br />
Detta arbete har nu påbörjats<br />
och planerna är att det ska finnas framme<br />
för distribution till hösten.<br />
5
Per ideStröM<br />
Hej igen alla biodlarkamrater! Nu har våren<br />
kommit på allvar och vi vet hur många bisamhällen<br />
vi fick med oss in på den nya säsongen. Nu kan det<br />
bli bråda tider, lite beroende på hur pass väl man<br />
har förberett sig eller vilka planer man har för den<br />
tid som ligger framför.<br />
Vi ska i detta nummer gå igenom vad som kan<br />
vara viktigt under MAj månad, samtidigt som vi<br />
fortsätter att utbilda oss för att bättre förstå våra<br />
bin. Detta steg i vår utbildning handlar om en strategi<br />
som våra bin har kommit att använda sig av,<br />
och som betyder mycket mer än vad man i förstone<br />
tänker sig – Den Flerfaldiga Parningen.<br />
Förra månaden fick vi lära oss att genetisk<br />
variation är helt grundläggande för<br />
all biologisk utveckling. Bidrottningen, (liksom<br />
myrdrottningen och getingdrottningen),<br />
parar sig med ett stort antal hannar.<br />
Uppgifterna om hur många dessa drönare<br />
är varierar, men nyare undersökningar<br />
anger ett större antal än äldre.<br />
Kunskapen om att bidrottningen parar<br />
sig med flera drönare är faktiskt inte så<br />
gammal. Det dröjde ändå ganska länge<br />
innan man reflekterade över vilken enastående<br />
mekanism den flerfaldiga parningen<br />
faktiskt utgjorde.<br />
Den under många år vanligaste föreställningen<br />
var att drottningen visserligen<br />
parade sig med flera drönare, men att det<br />
sällan var fler än 6-8 stycken. Nya undersökningar<br />
har visat att det genomsnittliga<br />
antalet drönare som tillåts befrukta en<br />
bidrottning uppgår till 12, (http://www.<br />
bio-medicine.org/biology-news-1/For-honey-bee-queens--multiple-mating-makes-adifference-722-1/),<br />
men att det kan röra<br />
sig om fler än 40 drönare. Det skall också<br />
noteras att en stor del av drönarens sperma,<br />
97 %, stöts ut efter en insemination,<br />
Koeniger&Koeniger (2000), och säkert<br />
stöts det mesta ut även vid naturlig parning.<br />
Rekordet innehas av Jättebiet, Apis dorsa-<br />
ta, i Sydostasien med en parning med 102<br />
drönare, (http://www.sciencedaily.com/releases/2007/07/070719185521.htm).<br />
De rent tekniska omständigheterna<br />
känner vi till sedan tidigare. Drottningen<br />
kan flyga relativt långt för att ta sig till de<br />
drönarsamlingsplatser som finns i landskapet.<br />
På dessa finns ett stort antal drönare<br />
från trakten samlade (tusentals),<br />
och ett antal av dessa kommer i tillfälle<br />
att befrukta drottningen, ju fler desto bättre.<br />
Drottningens parningsflykter försiggår<br />
under ett antal dagar, varefter denna fas i<br />
hennes liv är avslutad. Hon kommer efter<br />
detta att lägga ägg, såväl befruktade som<br />
obefruktade, resten av sin levnad.<br />
Hur detta beteende (parning med<br />
många drönare) har utvecklats, har varit<br />
föremål för flera undersökningar. Forskarna<br />
tycks vara ense om att den naturliga selektionen<br />
har fungerat så att de drottningar<br />
som lyckas med många parningar på få<br />
parningsflykter har gynnats, men flera teorier<br />
om beteendets uppkomst finns.<br />
Parningsflykt innebär hög risk, parning<br />
i sig innebär låg risk. Så snart tillräcklig<br />
parning uppnåtts genomförs inga<br />
fler parningsflykter. Detta hindrar dock<br />
inte att den ”tillräckliga parningen” kraftigt<br />
överskrids under den sista parningsflykten,<br />
i bigården<br />
Per Ideström, Ulricehamn. Jag är 52 år och har i huvudsak<br />
försörjt mig som skattehandläggare. Biodlare har jag varit<br />
i 26 år. Mina specialintressen har blivit binas hälsa och<br />
genetik. Jag har varit aktiv på alla nivåer i BiodlarSverige.<br />
Just nu är jag ordförande i föreningen NordBi, men jag är<br />
också medlem i LigusticaBiodlarna. Jag har några ”Framgångsfaktorer”.<br />
Dessa är Enkelt, Naturligt och Kontinuerligt.<br />
Schlüns, Moritz, Neumann, Kryger, Koeniger<br />
(2004). Forskarna i undersökningen<br />
slår också fast att mängden sperma i drottningens<br />
spermateca ökade signifikant med<br />
det antal gånger som drottningen hade<br />
parat sig. Moritz m.fl (1996) anger 45 drönare<br />
som ett slags övre gräns. Flera studier<br />
visar att det krävs en viss mängd parningar<br />
eller insemineringar för att fylla drottningens<br />
spermateca Woyke (1960).<br />
Att drottningen är väl parad tycks alltså<br />
vara en fördel. Hon kan då bidra till bisamhällets<br />
utveckling utan risk att i förtid<br />
bli en s k drönarmoder. Men parningens<br />
betydelse är större än så.<br />
Den flerfaldiga<br />
parningens betydelse<br />
Att ge sig ut på parningsflykt är alltså ett<br />
risktagande. En del drottningar återvänder<br />
faktiskt inte från dessa flygturer. Ändå<br />
är huvudregeln att en bidrottning ger sig<br />
ut flera gånger för att para sig med många<br />
drönare. Forskare har förklarat detta med<br />
att den flerfaldiga parningen motverkar inavel,<br />
och utjämnar de risker som kan uppstå<br />
om endast en eller få drönare blir fäder<br />
till samhällets invånare (Tarpy 2002).<br />
Den genetiska variation som blir följden<br />
av den flerfaldiga parningen ökar<br />
6 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
Foto: Marcus Ideström
Bisamhället mår bättre och klarar utmaningarna bättre om drottningen parar sig med<br />
många drönare. Foton: Bo Lundberg.<br />
bisamhällets välbefinnande. Sådana bisamhällen<br />
blir mindre mottagliga för<br />
sjukdomar och gynnas dessutom av att<br />
arbetsdelningen blir mer effektiv (Robert<br />
Gove).<br />
Tarpy hade inseminerat 48 drottningar,<br />
24 med sperma från en drönare (”av<br />
annat ursprung”), och 24 med samma<br />
mängd sperma som de första, men som<br />
härrörde från en blandning av sperma<br />
från drönare av samma källa som till den<br />
första gruppen drottningar.<br />
Ett stort antal fäder ökar chansen till<br />
att det alltid finns arbetsbin som kan ta itu<br />
med olika specifika utmaningar som drabbar<br />
bisamhället. Tarpys studie (som mätte<br />
yngelbortfall och hygieniskt beteende) visade<br />
att en drottning, genom den flerfaldiga<br />
parningen, minimerar risken för allvarligare<br />
utbrott av kalkyngel, vilket i sin<br />
tur påverkar tillväxt och hälsa positivt.<br />
Forskare från Cornell University, Mattila<br />
och Seely (2007) inseminerade 12<br />
drottningar med sperma från 15 drönare<br />
(olika 15 drönare för varje drottning), och<br />
9 drottningar med sperma från en enda<br />
drönare. Dessa sattes i samhällen i början<br />
av juni. Efter två veckor hade de bisamhällen<br />
som hade flerfaldigt parade drottningar<br />
byggt 30 % mer vaxkaka, och insamlat 78<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
% mer honung än de endrönarinseminerade<br />
drottningarnas samhällen. Honungslagret<br />
var i genomsnitt 39 % större<br />
hos den förra gruppen.<br />
Vid sommarens slut fanns fem<br />
gånger så många bin, åtta gånger så många<br />
könsmogna drönare, och mer lagrad honung<br />
i de flerfaldigt inseminerade samhällena,<br />
än i de endrönarinseminerade.<br />
Vid vinterns slut hade 25 % av de genetiskt<br />
diversifierade samhällena överlevt,<br />
men inget av de endrönarinseminerade.<br />
Mattila säger: ”Dessa skillnader är anmärkningsvärda<br />
då samhällena hade ett<br />
lika stort antal bin vid testets början. Detta<br />
visar på de enorma fördelar som den genetiska<br />
variationen för med sig”. Mattila<br />
och Seely menar sig ha funnit bevis för att<br />
bin i genetiskt diversifierade bisamhällen i<br />
högre utsträckning använder sig av sofistikerade<br />
mekanismer för att kommunicera<br />
med varandra.<br />
Mattila och Seely menar att ett genetiskt<br />
diversifierat bisamhälle har större<br />
chans att klara påfrestningar och utnyttja<br />
goda dragmöjligheter än genetiskt utarmade<br />
bisamhällen.<br />
Feromonutsöndringen påverkas<br />
av antalet befruktande drönare<br />
Liksom många andra djur använder honungsbin<br />
feromoner för att kommunicera<br />
med varandra. Richard (NCSU) undersökte<br />
feromonproduktionen hos drottningar<br />
och kunde klarlägga att mängd och sammansättning<br />
av feromoner styrdes av det<br />
antal gånger som drottningen hade parat<br />
sig. Bin som utsattes för feromon från<br />
drottningar som inseminerats med en drönare,<br />
och med drottningar inseminerade<br />
med många drönare (10 st), föredrog feromonet<br />
från de senare. Analys av de två<br />
olika typerna av feromon visade kemiska<br />
skillnader dem emellan. Även hjärnaktiviteten<br />
hos de olika grupperna av drottningar<br />
skilde sig åt. ”Våra resultat visar<br />
tydligt att antalet parningar (inseminationer)<br />
påverkar drottningens fysiologi, feromonernas<br />
sammansättning och samspelet<br />
mellan drottningen och arbetsbina”, säger<br />
forskarteamet från NCSU.<br />
7
Sammanfattning<br />
Bidrottningen parar sig med många drönare<br />
om hon kan. I naturen är chansen stor<br />
att dessa drönare inte är närmare släkt<br />
med varandra. Detta får konsekvenser på<br />
flera plan. Bisamhället får en besättning<br />
som kan fler saker. Arbetsfördelningen påverkas<br />
till det bättre och fler av omvärldens<br />
påfrestningar och möjligheter kan mötas<br />
på ett framgångsrikt sätt. Sett ur biodlarens<br />
perspektiv betyder det att möjligheterna<br />
till ett lyckat produktionsutfall ökar.<br />
Möjligheterna för det avelsarbete man kan<br />
komma att bedriva ökar också betydligt.<br />
Detta gäller i hög grad aveln av bin mer<br />
toleranta mot Varroa destructor.<br />
Det är också fastslaget att drottningen<br />
påverkas fysiologiskt av den flerfaldiga<br />
parningen. Hennes feromonproduktion<br />
påverkas till sin omfattning och till sin<br />
sammansättning. Detta visar sig i att bin<br />
faktiskt föredrar feromoner från flerfaldigt<br />
parade/inseminerade drottningar framför<br />
feromoner från dåligt parade/endrönarinseminerade<br />
drottningar, men också i bättre<br />
produktionsförmåga och hälsa hos den<br />
förra gruppen.<br />
Det råder inget tvivel om att den flerfaldiga<br />
parningen fungerar som en hävarm<br />
både för bisamhällets välbefinnande just<br />
nu, men också för den framtida utvecklingen<br />
av populationen. Den flerfaldiga<br />
parningen är ett mäktigt redskap i evolutionens<br />
kapplöpning och en nyckel till förståelsen<br />
av bisamhällets sätt att fungera.<br />
Har en riktigt skön maj nu allihopa! Vi<br />
ses i juni. Då ska vi titta lite mer på drottningodling<br />
och avelsfrågor.<br />
per.idestrom@naturligbiodling.se<br />
Källförteckning<br />
Promiscuous queen bees make healthier<br />
hives, NewScientist.com, John Pickrell<br />
(Tarpy, North Carolina State University),<br />
(http://www.newscientist.com/article.<br />
ns?id10173&print=true)<br />
Genetic diversity gives honeybees an edge,<br />
Not exactly rocket science, (Heather<br />
Mattila, David Seely, Cornell University),<br />
(http://notexactlyrocketscience.wordpress.com/2007/07/24/genetic-diversitygives-hon...)<br />
Genetic Diversity In Honeybees Colonies<br />
Boosts Productivity, Source: Cornell<br />
University (http://www.sciencedaily.com/<br />
releases/2007/07/070719185521.htm)<br />
An answer to the mystery of wanton queen<br />
honeybees, Promiscuity produces more<br />
productive colonies, Susan Lang, July 19,<br />
2007 Chronicleonline, (http://news.cornell.<br />
edu/stories/July07/beesPromiscuity.<br />
sl.html)<br />
Multiple Mating Behaviour in Honey Bees,<br />
a Mechanism Compensating for Inbreed,<br />
David A. Cushman, (http://website.lineone.net/~dave.cushman/multiplematings.<br />
html)<br />
Starka övervintrade<br />
samhällen<br />
kan få med<br />
sig en hel del<br />
rapshonung<br />
om vädret är<br />
gynnsamt.<br />
Multiple nuptial flights, sperm transfer and<br />
the evolution of extreme polyandry in<br />
honebee queens, Schlüns, Moritz, Neumann,<br />
Krüger & Koeiniger 2004, http://<br />
alturl.com/rixt<br />
Effect of mating number on honeybee<br />
queen pheromone profiles, physiology,<br />
and worker-queen interactions, Freddie-<br />
Jeanne Richard, David Tarpy, Christina<br />
Grozinger, North Carolina State University,<br />
(http://iussi.confex.com/iussi/2006/techprogram/PI961.htm)<br />
The evolution of multiple mating behavior<br />
by honey bee queens, Robert E. Page,<br />
1979, http://www.genetics.org/cgi/content/<br />
abstract/96/1/263<br />
Benefit functions of promoting multiple<br />
mating in honeybee queens, Robert Gove<br />
2007, http://at.yorku.ca/c/a/u/r/71.dir/<br />
caur-71.pdf<br />
Genetic diversity within honeybee colonies<br />
prevents severe infections and promotes<br />
colony growth, David R. Tarpy, 2002,<br />
http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/<br />
PMC1691209/<br />
For Honeybee Queens, Multiple Mating<br />
Makes Difference, (Richard, Tarpy,<br />
Grozinger) (http://www.huliq.com/37332/<br />
for-honeybee-queens-multpile-matingmakes-difference)<br />
The effects of multiple mating on the<br />
worker-queen conflict in Apis mellifera L.,<br />
Robin Moritz, 1984, http://www.springerlink.com/content/h575868q7np66p63/<br />
Reproductive isolation among species of the<br />
genus Apis, N Koeniger, G Koeiger, 2000,<br />
http://www.culturaapicola.com.ar/apuntes/<br />
revistaselectronicas/apidologie/31-2/m0212.<br />
pdf<br />
8 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
Ser det ut så här i vårundersökningen är<br />
det bara att gratulera!<br />
Ta hand om döda samhällen så att inte<br />
andra bin kommer och rövar ut foderrester.<br />
Smält ur vaxet innan vaxmalen äter upp det.<br />
Ett puckelynglande samhälle har glest med<br />
yngel (som här), sannolikt äggläggande arbetsbin,<br />
eller mindre områden med tätare<br />
yngelytor. Då är det sannolikt en drottning<br />
som inte kan lägga befruktade ägg.<br />
Starka samhällen utnyttjas till att bygga ut<br />
mellanväggar.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
Aktuellt i maj<br />
• Vårundersökningen Om vi inte har gjort det tidigare så är det hög tid<br />
nu. Den första ordentliga genomgången skall visa vad bisamhället<br />
kan väntas prestera under den kommande säsongen. En solig och<br />
varm dag i början på maj kan vara alldeles perfekt.<br />
Många frågor kan då få sitt svar. Fungerar samhället bra? Är äggläggningen<br />
vad man kan förvänta sig? Behövs mer isolering? Räcker<br />
maten för eventuella bakslag i vädret? Måste vi ge bina mer plats,<br />
eller bör vi trycka ner dem på färre ramar?<br />
Vädret påverkar svaret på flera av dessa frågor. Även mer offensiva<br />
aktiviteter kan bli aktuella, som till exempel bildandet av avläggare<br />
och drottningodling. Dessa aktiviteter kan för de flesta av oss bli<br />
aktuella först i slutet av maj. Ju längre söderut i landet man bor,<br />
desto mer offensivt kan man agera under den tidiga säsongen.<br />
• Övervintringen Sedan varroakvalstret kom till Sverige har väl få av<br />
oss haft en helt problemfri övervintring, oavsett vilka åtgärder vi<br />
har vidtagit hösten innan. Trots allt kan vi på våren hitta bisamhällen<br />
som klarat sig riktigt bra. Det kan bero på att vi framgångsrikt<br />
bekämpat kvalstren, men det kan också bero på att samhällets<br />
genetiska sammansättning är fördelaktig. Döda samhällen måste<br />
tas om hand. Smält ner vaxet och ge kuporna en underhållsomgång,<br />
det är mitt förslag.<br />
• Utjämning Det kan finnas skäl att utjämna styrkan bisamhällena<br />
emellan. De starka kan kanske avstå några yngelramar till fattigare<br />
kamrater, som annars skulle ha stått och stampat. Min uppfattning<br />
är att de svaga bör få så mycket hjälp så att utvecklingen tar fart,<br />
men inte mer. Finns det fortfarande kapacitet kvar bör denna istället<br />
användas till bildandet av avläggare. Det är faktiskt inte så mycket<br />
mer arbete att hålla 10 bisamhällen än 5 bisamhällen. När du flyttar<br />
yngelramar, se upp så att drottningen inte följer med!<br />
• Puckelyngel Puckelynglande (drönare i arbetarceller som gör att de<br />
täckta yngelcellerna sticker ut mer från kakan) samhällen kan upptäckas<br />
vid vårundersökningen. Drottningen i detta samhälle lägger<br />
bara drönare och är utan värde. Ta bort henne. Om detta samhälle<br />
för övrigt är friskt och innehåller många bin kan du slå ihop det med<br />
ett svagt samhälle. Annars slår vi ut bina och flyttar bort kupan.<br />
• Drivfodring Om du har planer på att utvidga din biodling, eller<br />
utnyttja ett särskilt tidigt drag, bör du påbörja drivfodring så snart<br />
våren har kommit på allvar. Kom ihåg att det från ett lagt ägg till ett<br />
färdigt dragbi tar 40 dagar. Inför ett tidigt rapsdrag kan det därför<br />
finnas skäl att påbörja drivfodringen redan under april om förutsättningar<br />
är för handen. Även pollen måste finnas. Tidigt på säsongen<br />
kan endast relativt starka bisamhällen drivfordras, men det kan du<br />
lösa med utjämning enligt ovan.<br />
• Utökning Utjämningen motverkar svärmning, och gör att behovet av<br />
ytterligare lådor skjuts framåt en smula. En del bityper utvecklas<br />
dock mycket raskt. Se därför upp och låt dig inte överraskas. Använd<br />
helst utbyggda ramar i början av säsongen. Starka samhällen klarar<br />
mellanväggar.<br />
• Drottningodling I starka samhällen kan man också odla drottningar<br />
redan i slutet på maj, kanske tidigare än så. Kom dock ihåg att det<br />
också måste finnas mogna drönare som kan para sig med drottningen<br />
när det blir så dags. Det finns därför skäl att också ägna sig<br />
åt drönarodling. Allting hänger ihop.<br />
9
LArS-MArtiN LiLJeNVALL<br />
liljenvall@zeta.telenordia.se – bert.thrybom@swipnet.se<br />
SBr:s Vetenskapliga råd<br />
Naturens Kalender – bli fenologiobservatör!<br />
Ett förändrat klimat kommer<br />
att påverka biodlingen på<br />
flera sätt. Även om en kall<br />
vinter och en sen vår har förskjutit<br />
vårt arbete i bigården<br />
i år är detta lokala företeelser<br />
jämfört med den klimatförändring<br />
som man kan<br />
märka på olika håll i världen.<br />
För att komma ifrån de oregelbundenheter<br />
i årstiderna som orsakas av vädret<br />
åren emellan har man från flera håll<br />
önskat sig en kalender att arbeta efter som<br />
är baserad på naturens skiftningar som<br />
kompletterar den vanliga almanackan.<br />
Bli fenologiobservatör!<br />
Fenologi är läran om de olika händel-<br />
serna i naturen inom växt- och djurriket.<br />
Genom att under året observera viktiga<br />
växters knoppning, blomning etc hoppas<br />
vi kunna lägga grunden till en kalender<br />
som vi kan använda i vårt arbete med bina.<br />
Växterna som knoppas och blommar vid<br />
olika tidpunkter under växtsäsongen kan<br />
tjänstgöra som signaler för binas ”liv och<br />
leverne” och därmed också för vårt arbete<br />
i bigården. Planerna för detta arbete<br />
presenterades i förra numret – april – av<br />
<strong>Bitidningen</strong>. Där fanns också en längre<br />
lista på intressanta växter att observera<br />
och notera. Ur den listan kan man plocka<br />
ut ett antal växter som är speciellt av intresse<br />
för oss biodlare och som direkt kan<br />
kopplas till binas liv. Dessa är vårblommorna:<br />
hästhov, blåsippa, sälg och vitsippa.<br />
I maj kan vi observera vårtbjörk<br />
och glasbjörk samt när blåbär, slånbär,<br />
smultron och hägg blommar. I juni vet<br />
Björk. Foto:Kristian Peters/wikipedia Blåbär. Foto:Marek Silarski/wikipedia<br />
Hallon. Foto:Pro2/wikipedia<br />
Älggräs. Foto:Sten Porse/wikipedia<br />
speciellt norrlänningarna att åkerbär<br />
blommar och att syren brukar förekomma<br />
i samband med skolavslutningarna. Hallon<br />
är en växt som också är intressant för<br />
bina. I juli, då sommaren är varm, brukar<br />
älggräs blomma i dikesrenarna liksom<br />
gullris och gråbo. I parkerna och i stora<br />
alléer brukar man om sommarkvällarna<br />
höra bruset av bin i de stora lindarna.<br />
Ljung är en sensommarväxt som varje biodlare<br />
har speciell förkärlek till. Det kan<br />
dessutom finnas växter lokalt kring varje<br />
bigård som den enskilde biodlaren själv<br />
kan ha glädje av att observera.<br />
Anmäl dig som fenologiobservatör i<br />
år. Mer information får du av Lars-Martin<br />
Liljenvall, e-post: liljenvall@zeta.telenordia.se<br />
Välkommen!<br />
Hägg. Foto:Nova/wikipedia<br />
Ljung. Foto:Pmg/wikipedia<br />
10 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
ecension<br />
Boken om Biavel och insemination<br />
Av Bert Thrybom<br />
SBR, inbunden 156 sidor<br />
LeiF SVeNSSoN<br />
Bert Thrybom är barnläkare<br />
i professionen och måste<br />
därvid vara noggrann eftersom<br />
barnet inte tolererar<br />
feldoseringar. Hans bok<br />
har byggts upp med en noggrannhet,<br />
vilket karakteriserar<br />
barnläkare och ändå är<br />
Berts ambition bara att ”leda<br />
till fruktbärande diskussion,<br />
förbättring och seriöst avelsarbete”<br />
. Boken har mycket<br />
fina foton och illustrationer.<br />
Rätt använd till såväl diskussionsunderlag<br />
som studieverksamhet och uppslagsbok<br />
kan boken bidra till en fortsatt<br />
utveckling av avelsarbetet i Sverige. Boken<br />
består av följande tre och en halv delar:<br />
• Drottningodling<br />
• Avelsteori<br />
• Insemination<br />
– överkurs inom inseminationsteknik<br />
Bokens största och viktigaste del är avelsteori.<br />
Avsnittet fodrar många djupdykningar<br />
och gärna diskussioner inom<br />
avelsklubbar, drottningodlingsklubbar,<br />
distriktssammankomster eller liknande<br />
för att omsätta denna teori till praktiska<br />
handlingar. Inget är nämligen så praktiskt<br />
som en god teori. Ge inte upp om du inte<br />
förstår första gången.<br />
Inseminationstekniken är viktig. Där<br />
är Bert mycket duktig sedan ett stort antal<br />
år och få inseminatörer i Sverige har blivit<br />
utbildade av någon annan än Bert. Tilläggsavsnittet<br />
kring inseminering används<br />
av en mycket liten skara av inseminatörer<br />
i Sverige men för den som vill homogenisera<br />
sperma kan nu läsa om detta.<br />
Den första delen handlar om drottningodling<br />
och det avsnittet är nog den del<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
som de flesta avelsarbetare<br />
känner igen sig i. Denna<br />
del kommer sannolikt att utvecklas<br />
genom nya odlingstekniker<br />
inom snar framtid. Den<br />
yrkesverksamma delen för odlande<br />
av drottningar berörs inte.<br />
Vi har drottningodlare som odlar<br />
fram mer än femtusen drottningar<br />
per år i Norden.<br />
Bert har rätt, när han belyser<br />
ovanstående tre delar för att utveckla<br />
avelsarbetet. Är det något man kan sakna<br />
är det endast ett sökordsregister.<br />
Tack för ditt utomordentligt fina och<br />
vackra bokbidrag Bert.<br />
Värmebina är viktiga<br />
en artikel i den brittiska tidningen Te-<br />
I legraph (www.telegraph.co.uk) den 13<br />
mars kan man läsa om Prof Jürgen Tautz<br />
vid Würzburgs universitet i Tyskland som<br />
studerat hur bin håller varmt i kupan och<br />
speciellt ynglet. De muskler som används<br />
till att flyga med används också för att producera<br />
värme med.<br />
Vissa bin är speciellt avdelade att sköta<br />
värmeproduktionen. Antalet värmebin kan<br />
variera mellan några få till flera hundra beroende<br />
på utomhustemperaturen och storleken<br />
på bisamhället och kupan.<br />
När de skall värma yngel kryper de in i<br />
tomma celler som finns mitt ibland täckt<br />
yngel. Därifrån sprids värmen de producerar<br />
till omkringliggande yngel. Värmebina<br />
kan värma upp sig själva ända till 44 grader.<br />
Biets normala kroppstemperatur är<br />
ca 35 grader. Inkrupet i en tom cell kan ett<br />
värmebi producera värme till 70 yngelceller<br />
(puppor) omkring det. Att det finns tomma<br />
celler mitt ibland täckt yngel är alltså viktigt,<br />
inte något som endast är ett tecken på ina-<br />
vel eller något negativt. Att bina bara har s k<br />
plankor av täckt yngel, utan tomma hål, är<br />
alltså inte något eftersträvansvärt.<br />
Vad forskarna också upptäckt är att bina<br />
värmer pupporna olika mycket. Om puppor<br />
utvecklas vid en något lägre temperatur (34<br />
grader) kommer de mer utföra arbetsuppgifter<br />
inne i kupan. Om de är utvecklade under<br />
en högre temperatur (35 grader) kommer<br />
de att mer vara dragbin och samla nektar<br />
och pollen. Detta förhållande, att hur den sk<br />
fenotypen av ett djur blir pga av temperaturen<br />
under utvecklingen i ett tidigt stadium,<br />
är känt också hos andra djur, t ex krokodiler,<br />
sköldpaddor och vissa fiskarter. Bina ser<br />
alltså till att få en bra blandning på bin som<br />
sköter olika arbetsuppgifter också genom att<br />
ge yngel olika utvecklingstemperatur.<br />
Red<br />
Källa:<br />
http://www.telegraph.co.uk/earth/wildlife/7435950/Honey-bees-secret-worldof-heat-revealed.html<br />
11
Forskningsresultat visar att<br />
bidrottningen kan bedöma<br />
om befruktningen lyckats och<br />
om hon har fått tillräcklig<br />
mängd sperma i spermatekan.<br />
Drottningen måste ha ett enormt förråd<br />
med över 2-6 miljoner spermier<br />
för att kunna utveckla ett sunt och starkt<br />
samhälle. Redan 5-6 dagar efter kläckningen<br />
lämnar hon samhället för att para<br />
sig. Först gör hon ett par orienteringsflygningar<br />
i ett par minuter, sedan flyger hon<br />
till en drönarsamlingsplats som normalt<br />
kan ligga 1-2 kilometer från bisamhället.<br />
Där parar hon sig med ett flertal drönare<br />
vilkas spermier förs över till hennes äggledare.<br />
Mängden sperma är enorm. Mätningar<br />
har visat att mängden sperma i genomsnitt<br />
motsvarar mängden från 10-12<br />
drönare. Så snart hon är tillbaka i samhället<br />
igen vandrar spermierna från äggledaren<br />
till spermatekan (spermablåsan) där<br />
huvuddelen av sperman förvaras. Mindre<br />
än 5 procent av den totala mängden spermier<br />
tar sig dit. Denna process pågår i omkring<br />
24 timmar. Efter denna process har<br />
drottningen ett spermaförråd som räcker<br />
minst ett par år.<br />
Riskfyllt<br />
Drönarnas samlingsplats är ett utpräglat<br />
polyandriskt 1 ställe vilket utgör en stor påfrestning<br />
och en hög riskfaktor för drottningen.<br />
Eftersom hon parar sig inte endast<br />
en gång utan flera gånger i syfte att fylla<br />
spermatekan, är övervakning, parningsresultat<br />
och flygtid en väsentlig faktor och av<br />
stor betydelse för binas evolution.<br />
Drönarnas samlingsplatser i regioner<br />
med hög bitäthet uppsöks vanligen<br />
LArS-MArtiN LiLJeNVALL<br />
liljenvall@zeta.telenordia.se – bert.thrybom@swipnet.se<br />
SBr:s Vetenskapliga råd<br />
Parningsflygning – så kort som<br />
möjligt men så länge det behövs<br />
Redan 5-6 dagar efter kläckningen lämnar<br />
drottningen kupan för en flygtur. Foton: Bo<br />
Lundberg<br />
av mellan 12000-15000 drönare. Drottningens<br />
”bröllopsbestyr” på platsen varar<br />
i omkring 10-30 minuter. Omkring 60<br />
procent av drottningarna gör inte bara<br />
ett utan två besök på platsen och 10 procent<br />
av dem flyger ut flera gånger. Mellan<br />
10-20 procent av drottningarna går förlorade<br />
under parningsflykten – de blir offer<br />
för hungriga fåglar eller plötslig, dålig väderlek,<br />
vilket innebär en svår förlust för<br />
bisamhället. Lagom i tid för den unga<br />
drottningen att para sig har som regel den<br />
gamla drottningen lämnat samhället med<br />
en svärm och då en ung drottning behöver<br />
ca 5 dygn för att mogna är arbetarlarverna<br />
vid tidpunkten för den unga drottningens<br />
”bröllopsbestyr” för gamla för att kunna<br />
matas upp till nya drottningar. Förlust av<br />
en parningsflygande drottning innebär att<br />
samhället går under.<br />
Styr spermiemängden drottningens<br />
beteende?<br />
Forskarna tror att mängden spermier är<br />
Drottningen parar sig med många drönare,<br />
vilket har stor betydelse för bisamhällets<br />
funktion.<br />
avhängig av det antal ”bröllopsflygningar”<br />
som drottningen gör. Inverkan av mängden<br />
sperma i äggledarna eller av koncentrationen<br />
sperma i spermatekan har inflytande<br />
på drottningen. En undersökning<br />
efter parningen av spermamängden hos en<br />
drottning visade på behovet av ytterligare<br />
flygning till parningsstället. I forskningsförsöket<br />
hindrades detta av forskarna. Resultatet<br />
klargjorde att färre parningar gav<br />
mindre mängd sperma i spermatekan och<br />
att drottningen därför måste göra fler parningsflygningar.<br />
Drottningen kände, så att<br />
säga, på sig att mängden sperma inte var<br />
tillräcklig utan måste fyllas på. Detta för<br />
till antagandet att drottningen kan styra sitt<br />
parningsresultat. För att befästa denna observation<br />
krävs ytterligare forskning.<br />
Två forskare, Nikolaus och Gudrun<br />
Koeniger, Institutet für Bienenkunde vid<br />
J.W.Goethe-Universität i Frankfurt genomförde<br />
vid Gschöder i de österrikiska alperna<br />
ett experiment med ett mindre antal<br />
drönare, 2500 stycken. Området där försö-<br />
12 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
ken ägde rum utgörs av en dal som är omgiven<br />
av höga berg, vilket innebär att främmande<br />
drönare endast med svårighet kan<br />
söka sig till stället. Under försöket mättes<br />
tiden drottningarna behövde för sina<br />
”bröllopsbestyr”. Man jämförde sedan<br />
spermamängden i spermatekan i förhållande<br />
till tiden för parningsflygningarna.<br />
Om drottningen böjde kroppen i avsikt att<br />
para sig med så många drönare som möjligt<br />
ökade spermamängden i spermatekan.<br />
Om denna rörelse inte skedde ansåg man<br />
det bevisat att hon hade kontroll över befruktningsresultatet.<br />
Först sedan en tillfredsställande<br />
mängd sperma hamnat i<br />
spermatekan återvände drottningen till<br />
sitt samhälle igen.<br />
Innan experimentet hade man märkt<br />
ut såväl samhällen som drottningar i syfte<br />
att kontrollera försöken. Från mitten av<br />
juli till början av augusti blev 35 obefruktade<br />
drottningar med sina samhällen utsatta<br />
på två olika platser. Mellan dem placerades<br />
15 samhällen med drönare men<br />
utan drottning och utan drönaryngel. Tidigt<br />
nästa morgon släppte man ut ca 2500<br />
drönare. På de två parningsplatserna testades<br />
feromonhalten på de drönare som<br />
hade samlats där. Drottningarna hade<br />
innan utflygningen spärrats i sina kupor<br />
för att man skulle kunna kontrollera<br />
deras antal och för att fastställa tiden för<br />
parningsflygningarna. När drottningarna<br />
hade börjat samla sperma togs denna ut<br />
ur spermatekan och spermierna räknades.<br />
Härigenom kunde man fastställa tid och<br />
antalet spermier från parningen.<br />
Återkomst till samhälle och<br />
uppnått mål<br />
Experimentet fastställde att alla drottningar<br />
först gör en kortare orienteringsflygning.<br />
Efter parningen återvände 29<br />
av 35 drottningar till sina samhällen och<br />
uppvisade tydliga befruktningstecken. De<br />
parade sig under tre på varandra följande<br />
dagar. Tiden för parningsflygningen låg i<br />
medeltal på omkring 22 minuter – alltså<br />
längre än normalt. En negativ korrelation<br />
mellan flygtiden och spermiemängden<br />
kunde noteras: de drottningar som tog<br />
längre tid på sig med ”bröllopsflygningen”<br />
hade mindre mängd spermier i sig än de<br />
som genomförde parningen på kortare<br />
tid. Drottningar med kortare parningstid<br />
än 30 minuter kunde uppvisa omkring 3<br />
millioner spermier i spermatekan, medan<br />
de som behövde längre tid på sig endast<br />
hade ca 1 million spermier.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
Resultaten visade således att mängden<br />
drönare på parningsplatsen inverkade<br />
på ”bröllopsflygningen”. Uppenbarligen<br />
kan drottningen känna av befruktningsresultatet<br />
genom mängden spermier i sin<br />
spermateka. Allt tyder på att drottningen<br />
flyger tillbaka till sitt samhälle om befruktningen<br />
varit framgångsrik och om<br />
hon har tillräckligt med spermier. Andra<br />
drottningar sökte vidare efter parningsvilliga<br />
drönare. Drottningen parar sig följaktligen<br />
inte om och om igen med en mängd<br />
drönare utan flyger tillbaka till samhället<br />
när hon vet att hon har tillräcklig mängd<br />
sperma i sig.<br />
Allmänt gäller att flygtiden för bin begränsas<br />
av förrådet av honung. Efter en<br />
lång flygtur kan honungsförrådet ta slut<br />
och drottningen måste söka sig tillbaka<br />
till samhället igen även om parningen inte<br />
är fullbordad. Drottningar med en mindre<br />
mängd spermier i spermatekan kan förklaras<br />
med att de har längre väg till sitt parningsställe<br />
än drottningar med kortare väg.<br />
Här inverkar således den långa flygtiden på<br />
parningsresultatet. I ovan refererade experiment<br />
har detta förhållande ingen giltighet.<br />
Här talar sambandet mellan spermiemängden<br />
i spermatekan och ett bestämt<br />
förhållningsmönster hos drottningen sitt<br />
om drönaren<br />
drönarens utveckling<br />
tydliga språk. Förutom denna iakttagelse<br />
kan skillnaden i mängden spermier också<br />
bero på differentierade omvärldsbetingelser,<br />
något som andra forskare har funnit.<br />
Säsongsbetingade väderleksförhållande<br />
kan även inverka på parningsresultatet.<br />
Vilken slutsats kan man då dra av<br />
ovanstående experiment? För oss biodlare<br />
är det säkert intressant att veta att<br />
drottningen måste ta stora risker i sina<br />
”bröllopsbestyr” men historiskt sett har<br />
bidrottningar genom tiderna sett till att<br />
tid och antal flygningar har säkrat hennes<br />
spermieförråd. Med sitt förråd har hon sett<br />
till att säkra sitt samhälles utveckling och<br />
fortlevnad. Ett naturens under har fullbordats<br />
och vi kan bara förundrat se på och<br />
konstatera vilket välorganiserat samhälle<br />
våra bin lever i.<br />
Källor<br />
Koeniger, N.; Koeniger, G. Mating flight<br />
duration of Apis mellifera queens: As<br />
short as possible, as long as necessary.<br />
Apidologie 38 (2007):6 606-611. http://<br />
www.culturaapicola.com.ar/apuntes/<br />
revistaselectronicas/apidologie/38-6/14.<br />
pdf<br />
Eva Sprecher-Uebersax, Schweizerische<br />
Bienen-Zeitung, 133 (<strong>2010</strong>):1 20-21<br />
Ägg 3 dagar<br />
Öppet yngel 7 dagar<br />
Täckt yngel 14 dagar<br />
Kläcker 24:e dagen<br />
Måste matas av bina 4 dagar<br />
Äter själv honung (kolhydrater) efter 4:e dagen<br />
Måste även i fortsättningen få fodersaft (protein)<br />
Flyger tidigast 8:e dagen<br />
Parningsduglig tidigast 12:e dagen<br />
efter kläckning. Räkna med 20 dagar<br />
drönarens mognadsprocess<br />
Not<br />
1 Polyandri: en kvinnas samtidiga äktenskap<br />
med flera män.<br />
De omogna spermierna börjar vandra från testis till sädesblåsorna när drönaren<br />
är 2-3 dagar gammal. Efter 8 dagar är blåsorna fyllda med omogna spermier.<br />
Spermierna undergår nu en mognadsprocess. De häftar sig fast på körtelcellerna<br />
i blåsornas insidor. Körtelcellerna upplöses helt och omvandlas till<br />
flytande sekret. Därefter är blåsorna tunnväggiga säckar, fyllda med spermier<br />
och vätska. Processen varar några dagar, men är beroende av hur bina vårdar<br />
drönaren. Vid dåligt väder utan drag kan några dagar bli till många dagar.<br />
Sammanställt av Folke Lindquist<br />
13
Svenska Carnica Gruppen<br />
GideoN öNNeStAM<br />
Det var en klok man som<br />
sa: ”För att förstå framtiden<br />
så måste man titta bakåt.”<br />
Redan på 20-talet vet vi att<br />
carnicadrottningar importerades<br />
till Sverige. På den<br />
tiden kallades bina med<br />
ursprung från Slovenien/<br />
Österrike för krainerbin i<br />
Sverige. Det namnet används<br />
fortfarande. Det var först i<br />
början av 1970-talet som vi<br />
kan tala om ett ökat intresse<br />
för carnicabin.<br />
En person som betydde mycket i inledningsfasen<br />
var Otto Reimann. Ottos<br />
betydelse för carnicabiets spridning i Sverige<br />
kan nog inte överskattas. Han ställde<br />
upp som mentor för dem som var intresserade<br />
av avel med carnicabiet. Eftersom<br />
Otto Reimann var en så betydelsefull person<br />
både på ett personligt plan och på det<br />
avelsmässiga planet för själva carnicabiet,<br />
vill jag berätta lite mer om honom och<br />
hans gärning.<br />
Otto Reimann<br />
Otto kom till Sverige 1956 men det var<br />
inte förrän 1974 som han tog efter sin far<br />
med biodling och skaffade två bisamhällen,<br />
troligen s k ”bygdens blandning”. Det<br />
säger en del om dessas humör när han<br />
bytte drottningar redan efter tre veckor.<br />
Men inte heller de nya gula drottningarna<br />
godtog Otto så utvecklingen blev att<br />
han sökte Carnicadrottningar. Det var den<br />
biras han var van vid från kontinenten. Det<br />
fanns bin i norra Finland och Kanada som<br />
kallades Carniolan, det engelska namnet<br />
på detta bi.<br />
Otto hade blivit väl påläst, så han satsade<br />
på Kanadaimport. Det här blev början<br />
på Ottos framgång som yrkesbiodlare<br />
och drottningodlare. Importerna blev fler<br />
och han kunde även få tag på mycket bra<br />
Den här tallen är vårt pampiga landningsmärke på Västra Högholmen, våra carnicabins<br />
parningsstation.<br />
drottningar här i Europa. Han tog hem<br />
till Sverige drottningar från Österrike och<br />
Slovenien till en början, senare även från<br />
Tyskland.<br />
Svenska Carnica Gruppen<br />
Samtidigt började Ottos insatser som<br />
mentor ge resultat. Det var flera drottningodlare<br />
i hans närhet som visade upp<br />
fina drottninglinjer. Efterhand blev också<br />
intresset för ett vidare samarbete så stort<br />
att den Svenska Carnica Gruppen, SCG,<br />
bildades.<br />
Resultatet av avelsarbetet blev mycket<br />
bra. Fältförsök och testverksamhet visade<br />
på bra avelsresultat. Utveckling av tekniken<br />
med speciella drönaravläggare och att vi<br />
skapade en egen parningsstation på en ö<br />
gav verksamheten en bra knuff framåt.<br />
Varroan anländer<br />
Men.... så kom varroan och detta begränsade<br />
möjligheten att sända drottningar till<br />
biodlare och parningsstationen. Verksamheten<br />
blev i och med detta med flyttnings-<br />
förbud mm. mer tungrodd och det påverkade<br />
oss väsentligt. Under samma period<br />
lämnade Otto Reimann oss och det var<br />
tungt. Hans insats som mentor och kontaktperson<br />
när det gäller import av avelsmaterial<br />
var mycket värdefull.<br />
Sökande efter<br />
nya möjligheter<br />
Verksamheten blev nu lite av ett sökande<br />
av nya möjligheter. Vi skaffade en ny parningsstation<br />
belägen i Mälaren (Västra<br />
Högholmen). Vi fortsatte att göra en del<br />
importer, samt engagerade oss i Svensk<br />
Biavels avelsarbete. Samtidigt funderar vi<br />
på vilket sätt vi inom SCG kan göra största<br />
nyttan inom svensk biodling. Nytta och<br />
stöd för den enskilde carnicabiodlaren är<br />
vår primära uppgift i vårt avelsarbete. Här<br />
står vi idag. Nu tycker vi också att bitarna<br />
börjar trilla på plats.<br />
EU:s regelverk<br />
EU:s regelverk när det gäller import av<br />
drottningar passar bra in för Svenska<br />
14 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
Carnica Gruppen och vår filosofi, hur vi<br />
vill hantera importen. Vårt engagemang i<br />
Svensk Biavel ger oss tillgång till en bidatabas<br />
med ett mycket stort avelsmaterial<br />
från kontinenten med över hundra tusen<br />
registrerade carnicadrottningars avelsvärde,<br />
svärmtröghet, foglighet och lätthet att<br />
arbeta med, honungsproduktion samt ytterligare<br />
ett antal viktiga dokumenterade<br />
egenskaper, inte minst inavelskoefficienter.<br />
Dessa linjer kan vi importera från. Vi<br />
har folk inom vår grupp som har kontakt<br />
med andra Carnicaodlare i Österrike och<br />
Tyskland. Men vi ska inte glömma allt det<br />
goda avelsmaterial vi redan har i landet.<br />
Det är också bra.<br />
Mentorskapet från Otto och andra<br />
har gjort att kunnandet i gruppen när det<br />
gäller drottningodling och drottningavel<br />
ligger högt. Även god förtrogenhet med<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
odlingstekniska moment<br />
som avläggarbildning på rätt<br />
sätt gör att Svenska Carnica<br />
Gruppen ligger med ”spetskompetens”<br />
bland avelsgrupperna.<br />
Carnicabiet<br />
När man berättar en god historia<br />
så finns det oftast en<br />
huvudperson och till det en<br />
del bifigurer. Carnicaodlare<br />
förstår att det är bifigurerna<br />
som är viktigast. Tillräckligt med utrymme<br />
och bygg möjlighet måste finnas och<br />
drottningens möjlighet till äggläggning<br />
måste beaktas. Carnicabiet startar tidigt på<br />
våren och bygger snabbt ut starka samhällen,<br />
men vid dåligt drag stannar äggläggningen<br />
av mycket snabbt. Carnicabiet är<br />
Så här hänger vi<br />
Apideorna. De hänger<br />
i en löpsnara. Här<br />
kommer inte myror<br />
och grävlingar åt<br />
dem. Och det blir<br />
inte mycket felflygningar.<br />
ett mycket vitalt bi som har mycket små<br />
problem med sjukdomar. Humörmässigt<br />
bra och stor städvillighet. Och vi kan importera<br />
testade drottningar. Databanken i<br />
Berlin kommer på sikt att bli synnerligen<br />
värdefull för oss.<br />
När vi ser framåt så vet vi bra vad vi<br />
bör göra. Samarbeta inom och utanför<br />
landet, testa och implementera. Selektera<br />
hårt så att det material vi har hela tiden är<br />
stabilt. Och inte att förglömma att bjuda<br />
in nya biodlare/drottningodlare och testare<br />
att vara med i utvecklingen.<br />
De två första drönaravläggarna från<br />
2009. Varje sådan avläggare motsvarar<br />
5-6 vanliga drönarsamhällen då de fått<br />
täckta drönarramar att vårda från olika<br />
samhällen. Vi tillför fortlöpande fler avläggare.<br />
Och kompleterar de första med<br />
fler drönare, bin och foder.<br />
15
Linjeavel på honungsbin –<br />
är det fortfarande aktuellt?<br />
Sammanfattning och översättning av ett föredrag för biavlare i Kirchhain, nov-<br />
2009 av Prof. Dr. Kaspar Bienefeld, Länderinstitut für Bienenkunde vid Hohen<br />
Neuendorf, Tyskland.<br />
SVeN-ÅKe NiLSSoN och LArS NAiMeLL<br />
Cirka 70 % av de tyska biodlarna<br />
föredrar i sin drottningodling<br />
att använda en<br />
drottning från en linje med<br />
ett populärt och välkänt namn<br />
eller att linjen används av<br />
många biodlare.<br />
Som grund för denna ”linjetrohet” gav<br />
drottningköparna följande tre skäl;<br />
1. Linjerna är bra genomsnittligt och<br />
därmed stabila. Biodlaren räknar<br />
inte med några (genetiska) överraskningar,<br />
när han på nytt väljer samma<br />
avelslinje.<br />
2. De olika avelslinjerna skiljer sig i<br />
väsentliga egenskaper och de välbekanta<br />
linjerna passar min biodling<br />
och min region.<br />
3. Korsningar mellan avelslinjerna producerar<br />
mycket mer honung.<br />
Stämmer dessa förväntningar på de olika<br />
avelslinjerna med verkligheten?<br />
Vad kännetecknar dessa<br />
avelslinjer?<br />
I djuravel menar man med linjeavel, ett<br />
medvetet urval i mindre undergrupper<br />
inom rasen för att bibehålla värdefulla genetiska<br />
egenskaper från en anfader. För<br />
carnicabina i Tyskland används i allmänhet<br />
inte begreppet linje för enskilda samhällen,<br />
utan refererar till kända biavlare som<br />
Sklenar och Peschetz eller till erkända biinstitutioner<br />
som Troiseck eller Lattbusch.<br />
Enligt Friedrich Ruttner så definieras avelslinjen<br />
via moderns härstamning. Till en gemensam<br />
avelslinje räknas alla samhällen<br />
som har åtminstone 50 % gemensamt arv.<br />
I Tyskland har vi idag ca 120 olika avelslinjer<br />
dokumenterade i BLUP-databasen<br />
(Zuchtwertschätz-Datenbank). De flesta<br />
av dessa ca 120 avelslinjer består bara av<br />
ett mindre antal samhällen som linjegrun-<br />
daren har namnsatt efter sitt handelsnamn<br />
eller familjenamn. De flesta avelslinjerna<br />
har bara funnits tillgängliga på marknaden<br />
under några få år, så man kan inte ännu<br />
prata om en avelsmässig vidareutveckling<br />
och konsolidisering. I utvärderingen här<br />
har endast hänsyn tagits till de avelslinjer<br />
av carnica i Tyskland som har en nationell<br />
eller ”överregional” betydelse.<br />
Hur enhetliga är<br />
avelslinjerna?<br />
Tabell 1 visar den genomsnittliga inavelsgraden<br />
(x i %) och det minsta resp. det<br />
högsta inavelsvärdet i gruppen samt antalet<br />
samhällen varje linje grundar sig på årligen.<br />
Antalet samhällen i varje grupp (avelslinje)<br />
är skrämmande litet. Skulle man konsekvent<br />
ha tillämpat parning inom gruppen<br />
i respektive linje, så skulle det ge upphov<br />
till gränsvärden för inavel som är minst 10<br />
gånger högre än det som anges i tabell 1.<br />
Inavel uppstår när djur med nära släktskap<br />
parar sig och får fertil avkomma i sin tur.<br />
Det finns gemensamma ursprungsgener på<br />
moderns och/eller på faderns sida. Inavelskoefficienten<br />
är ett mått på sannolikheten<br />
för detta, dvs denna beror på hur nära släkt<br />
föräldrarna är med varandra. Ju mindre en<br />
Tabell 1. Tabellen visar<br />
genomsnittligt antal<br />
bisamhällen per år och<br />
respektive inavelskoefficient<br />
för några linjer.<br />
Maximumvärden och<br />
minimivärden för respektive<br />
linjegrupp. Här<br />
har endast tagits med<br />
linjer som är av betydelse<br />
i ett flertal tyska<br />
förbundsstater.<br />
linje är, desto mer sannolikt är det att det<br />
sker parning mellan närbesläktade djur och<br />
därmed inavel. En ytterligare komplikation<br />
för biaveln och biodlingen är att bara ett begränsat<br />
antal ”fäder” används varje år. Ser<br />
man på tabell 1 så framgår av storleken på<br />
de olika linjerna, att man knappast kan tala<br />
om konsekvent linjeavel. Inom Hoffmannlinjen<br />
måste det föreligga en betydande<br />
inavel (med ett genomsnitt på ca 6,7 %).<br />
I underlinjerna för Sklenar (underlinjer<br />
47/09/24, 47/09/26 etc. ) är inte bara medelvärdet<br />
utan också den högsta nivån för inavel<br />
i förhållande till underlinjerna extremt<br />
liten. Detta förklaras av parningar mellan<br />
Sklenars underlinjer, men också genom<br />
ofta förekommande korsning med andra<br />
linjer än Sklenar eller med bin utan linjebeteckning.<br />
Parning med främmande linjer är<br />
vanligt inte bara bland Sklenars underlinjer.<br />
Värdena i tabell 1 tyder på att korsningar<br />
sker i alla linjer. Den procentuella andelen<br />
varierar mellan 20 % och 60 %.<br />
Skiljer sig linjerna åt?<br />
Olika samhällen för de fyra stora bilinjerna i<br />
Tyskland har undersökts beträffande avelsvärdet<br />
för honungs insamlingsförmåga, temperament<br />
och svärm benägenhet. Endast<br />
16 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
Hoffmannlinjen visar en positiv utveckling<br />
av avelsvärdet för honungs samlarförmåga,<br />
medan övriga inte visar någon säker trend.<br />
Då det gäller temperament så finns ingen<br />
statistisk korrelation för någon linje. Detta<br />
är inte förvånande, eftersom Hoffmannlinjen<br />
bäst kan beskrivas som ett ”fullblod”<br />
genom sin utveckling mot ökad inavel.<br />
Övriga linjer har inte samma utpräglade<br />
inavelsgrad som Hoffmannlinjen. Samtidigt<br />
har man inte uppnått de här mätta<br />
avels målen i form av ökad honungsproduktion.<br />
Beteendemässiga egenskaper har<br />
större arvsbarhet än honungsproduktion så<br />
avelsbesluten har istället främjat stabila värden<br />
för t ex temperament. Tydligt är också<br />
att de olika linjerna uppvisar stor likhet.<br />
Mer honung med<br />
linjekorsningar?<br />
Ju mer olika genetisk bakgrund parningssamhällena<br />
har, desto mer ”prestanda” kan<br />
man förvänta sig av korsningsprodukten.<br />
En speciell effekt, s k heterosis, innebär<br />
att korsningsprodukten presterar bättre än<br />
genomsnittet av de båda föräldrargenerationerna.<br />
I praktiken brukar man tala om att<br />
heterosis innebär att ett korsavlat djur är<br />
bättre än sin bästa förälder. Prof. Ruttner<br />
rapporterade en ökning av honungsproduktionen,<br />
men också en ökad aggressivitet<br />
med korsningar mellan carnica och<br />
melliferabin.<br />
Vad bör beaktas vid utvärderingen<br />
av olika linjekorsningar? Vanligtvis leder<br />
avel inom en linje till ökad inavel och<br />
till följd av detta en successivt minskande<br />
honungsavkastning. Härav följer att<br />
avelsarbete som ägnar sig åt att endast<br />
överträffa egenskaper som genom inavel<br />
har blivit tillbaka hållna, inte alls har högt<br />
ställda mål.<br />
Ansträngningarna att upprätthålla<br />
olika linjer och deras korsnings resultat<br />
blir meningsfull endast om avkomman<br />
presterar bättre än genomsnittet och där<br />
föräldragenerationerna har ingen eller<br />
liten inavel.<br />
Genomsnittlig honungsavkastning<br />
inom linjerna är 38,2 kg och med obesläktad<br />
”linje” 38,9 kg. Man ser en rad<br />
positiva effekter med korsningar mellan<br />
olika linjer jämfört med inom den egna<br />
linjen. Men det beror även på vilken linje<br />
vi talar om. Hoffmannlinjer ger mycket<br />
dåligt honungsutbyte oavsett vilken kombination<br />
man använder, medan både<br />
Peschetz och Sklenar ger antydan av ”heterosiseffekt”.<br />
Detta pekar på ett speciellt problem<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
för honungsbin och parning mellan olika<br />
linjer. Om man gör en korsning mellan två<br />
olika linjer så innebär detta att drottningen i<br />
samhället är parad med ”linjefrämmande”<br />
sperma medan hon själv är företrädare för<br />
sitt ursprung med en högre grad av inavel<br />
än de döttrar (arbetsbin) hon har i sitt samhälle.<br />
Men inavelseffekten för drottningen<br />
i samhället ger som effekt en sämre förmåga<br />
till positivt beteende för korsningssamhället.<br />
Speciellt gäller detta om inavelslinjen<br />
är på moderns sida, men det ser<br />
något mer gynnsamt ut om inavelslinjen<br />
är på drönarsidan, då honungsavkastningen<br />
blir större.<br />
Får man bättre bevarande<br />
av genetisk mångfald genom<br />
avel uppdelad i olika linjer?<br />
Den genetiska mångfalden i de olika hundraserna<br />
tillsammans, är säkert mycket större<br />
än vad vargarna uppvisar. Hunden kommer<br />
ursprungligen genetiskt från vargen,<br />
men detta exempel kan visa att avel inte<br />
nödvändigtvis innebär genetisk utarmning<br />
för en hel art. Framför allt mellan varje<br />
hundras har man en stor genetisk variation<br />
som är långt större än den genetiska variation<br />
vargarna har. ”Alla vargar är lika” men<br />
det finns ett antal olika hundraser.<br />
Vad har detta med den tyska carnicastammen<br />
att göra? Man kan hävda att den<br />
genetiska mångfalden bäst skulle kunna bevaras<br />
om man delat upp den totala bistammen<br />
i många olika linjer. Inom dessa linjer<br />
blir bina mer enhetliga av inavel medan<br />
skillnaderna blir större mellan linjerna.<br />
(jämför med de olika hundraserna.)<br />
Men detta är teori – i praktiken är det<br />
för våra bin annorlunda, på grund av linjernas<br />
begränsade storlekar och binas extremt<br />
starka inavelskänslighet. Trots att<br />
bina har en hög känslighet för inavel, så<br />
har vi ändå en högre grad av inavel i vår nuvarande<br />
population av honungsbin. Under<br />
linjeavelns glansdagar på 1960-talet fram<br />
till 1980-talet hade i genomsnitt 3,8 % av<br />
samhällena som valts till avelssamhällen<br />
en inavelskoefficient på mer än 20 %. Men<br />
bisamhällen med en låg inavelskoefficient<br />
på mindre än 5 % bidrog med ca dubbelt<br />
så stort antal avelsdjur (6,4 %).<br />
Anledningen till att man valde bisamhällen<br />
med en låg inavelskoefficient var att<br />
honungs produktionen var avsevärt högre<br />
(ca 15 %). Samtidigt så hade drottningodlarna<br />
tydligt sett de negativa effekterna av<br />
en alltför höggradig inavel och därför inte<br />
fortsatt att driva linjeaveln mot ökad inavel<br />
och stabilisering av linjeegenskaperna.<br />
Dessa beslut var korrekta då, eftersom det<br />
saknades såväl avelsvärden som inavelsvärden,<br />
de hjälpmedel som idag finns för<br />
att bedriva ett systematiskt och klokt urval.<br />
Då kunde man inte skilja mellan låg genetisk<br />
kvalitet och negativa effekter av en<br />
hårt driven inavel. Följden har blivit att<br />
man baserat sin avel på oprecisa och odokumenterade<br />
egenskaper – och egentligen<br />
har avelsarbetet delvis stått stilla de senaste<br />
åren och vi har även fått en ökad genetisk<br />
utarmning hos honungsbina.<br />
Sammanfattning<br />
De här presenterade situationen för aveln i<br />
Tyskland, visar en föga smickrande bild för<br />
användningen av linjeavel hos honungsbin.<br />
Det kan möjligen bero på att genomförandet<br />
varit bristfälligt och mindre på grund av<br />
den teoretiska avelsprincipen.<br />
För en slutlig värdering måste man<br />
också ta med i beräkningen den verklighet<br />
som biodlingen befunnit sig i och som<br />
kortfattat kan beskrivas såhär:<br />
Binas biologi /genetik<br />
– Honungsbina är extremt inavelskänsliga.<br />
– Egenskaperna hos samhället beror på<br />
både drottningen och arbetsbina.<br />
– Linjekorsningar är inte så verksamma för<br />
att förbättra egenskaperna.<br />
– Många selektionskriterier uppfattas<br />
mycket olika av biodlaren.<br />
Biodling i tyskland<br />
– Biodling bedrivs i Tyskland som en hobby.<br />
– Högvärdiga drottningar betingar ett för<br />
lågt pris.<br />
– Biodling och biavel bedrivs i små biodlingar.<br />
– Jämförelsevis små möjligheter att bilda<br />
större samarbetsorganisationer för<br />
avelsarbete.<br />
Läget för den tyska linjeaveln<br />
– Övervägande mycket små linjer med jämförelsevis<br />
litet antal avelssamhällen.<br />
– Inga linjespecifika avelsmål tycks finnas.<br />
– Som regel ingen utpräglad ”linjedisciplin”.<br />
– Man saknar långsiktiga strategiska planer<br />
inom linjerna.<br />
– Inget samarbete mellan linjerna för att<br />
göra en målmedveten linjekorsning.<br />
Det ärliga svaret på den inledande frågan<br />
om linjeavel är aktuellt för bin blir alltså:<br />
– Nej, linjeavel har blivit föråldrat och<br />
omodernt.<br />
Trots detta kommer linjerna fortsättningsvis<br />
att spela en roll då man fattar beslut<br />
som drottningodlare och köpare, eftersom<br />
man har förtroende för de etablerade<br />
linjerna. Idag finns möjligheter att utnyttja<br />
moderna hjälpmedel, som datorbaserade<br />
beslut, omfattande beräkningar av olika<br />
faktorer för att särskilja avelseffekter från<br />
miljöeffekter. Detta kan göras trots att de<br />
enskilda bilinjerna är små populationer<br />
och där en hel rad olika slumpfel kan elimineras<br />
på matematisk väg.<br />
17
Parningsstationer sommaren <strong>2010</strong><br />
BUCkFaSt<br />
aspö - Hasslö*<br />
Stationerna är öppna för odlare i zon 1. Stationsföreståndare:<br />
Bertil Frost , Hasselbergsvägen<br />
11, 37163 LYCKEBY, tel. 0455-23511<br />
eller 070-5623511<br />
Glädjande att vi kan utnyttja Aspö-stationen<br />
i år också. Mottagningstider: onsdagar<br />
16 juni -4 augusti. Medåkande ansluter i god<br />
tid före färjans avgång kl. 09.00 följ vägvisare<br />
Aspö och medtag gärna matsäck.<br />
På Hasslö möter man upp vid parningsstationen<br />
Enmarksvägens slut omkring kl.<br />
13.00.<br />
Drönarstammar Aspö EAN 06-303. Hasslö<br />
KDK06-009.<br />
Bina i parningskuporna ska vara garanterat<br />
drönarfria och besiktigade av bitillsynsman,<br />
flyttintyg skall utfärdas av bitillsynsman samt<br />
bifogas med parningskassetterna.<br />
Skärva*<br />
Larvhämtningsdag på Skärva lördagen den<br />
12 juni kl. 13.00. Beställning av larver måste<br />
göras senast 1 juni. Använd beställningskortet<br />
där det står om begränsningar, info om detta<br />
från Anders Lundgren, tel. 0455-43577 Pris<br />
på 2 dagars larver 25:- om Du larvar list själv,<br />
125:-/list, hjälp med larvning kan erhållas i<br />
mån av tid. Omlarva gärna i påbörjade celler<br />
med 2-3 dagars larver som bytes ut mot nya<br />
larver för säker o fuktig transport.<br />
Se gärna stamtavlor i Skärvahäftet som<br />
kan rekvireras via Buckfastföreningen för 50:-<br />
på Bg. 5546-2030.<br />
Alla intresserade är välkomna att deltaga<br />
i denna årliga larvhämtningsdag, som har blivit<br />
populär för biodlare från Sverige, Danmark<br />
o Norge, ett utflyktsmål för hela familjen i en<br />
skön Blekingenatur.<br />
Styrsö*<br />
Föreståndare: Egon Andersson, tel. 031-<br />
Aspö<br />
EAN06-303<br />
EA02-321<br />
KEO04-910<br />
Drottningen märks blå <strong>2010</strong><br />
EA99731<br />
UG9714<br />
KEO02-906<br />
TFB01-25<br />
Hasslö<br />
KDK06-009<br />
SBr:s Avelskommitté<br />
KDK05-511<br />
HN03-10<br />
883877 eller 0708-789370.<br />
Mottagning o hämtning: Endast lördagar<br />
på Styrsöskäret från 5 juni-14 augusti. Vi är<br />
tacksamma för föranmälan till Lennart Karlsson<br />
på tel. 031-970467 om Du kommer med<br />
många. Mottagning kan ske av parningssamhälle<br />
i Apideor eller e<strong>nr</strong>amslåder (EWK). Bina<br />
i parningskuporna ska vara garanterat drönarfria<br />
och besiktigade av bitillsynsman. Flyttintyg<br />
skall utfärdas av bitillsynsman samt bifogas<br />
med parningskassetterna.<br />
Drönarstam: KEO 05-914<br />
Vendelsö*<br />
Föreståndare: Åke Ferm tel. 0301-42326 eller<br />
0706-273474.<br />
Mottagning: onsdagar med början den 16<br />
juni-11 augusti. Både e<strong>nr</strong>ams- och flerramskassetter<br />
mottages, givitvis drönarfria. För att<br />
minska varroatrycket ska kassettbina vara behandlade<br />
med mjölksyra. Före planerad ankomst<br />
till Vendelsö ring föreståndaren för planering<br />
av leveransdag för jämnare mottagning<br />
och för färdvägsbeskrivning och när båten går<br />
ut, vanligtvis kl. 18.00, från Stavder hamn.<br />
Andra biraser är också välkomna.<br />
Särskila bestämmelser: Zon 1. Kassetterna<br />
ska vara drönarfria.<br />
Drönarstam SK05-24.<br />
Ven*<br />
Föreståndare: Stefan Dahlin, Vårgatan 17 B,<br />
26152 Landskrona, tel. 0418-18484 eller<br />
0706-184848. Mottagning: Lördagar<br />
med början den 12 juni-7 augusti. Ven<br />
Ring föreståndaren och anmäl att<br />
Du kommer så får Du vägbeskrivning<br />
och färjans avgångstid. OBS<br />
Nytt färjeläge<br />
Både e<strong>nr</strong>ams o flerrams kassetetter<br />
mottages. Särskilda bestämmelser:<br />
Zon 1. Kassetterna ska<br />
var drönarfria och besiktigade av<br />
KDK04-402<br />
PS01-017<br />
KDK00-04<br />
TF01-25<br />
Ringsö<br />
RÅ0602<br />
RÅ0414<br />
KH03-54<br />
drottningodling/Avel<br />
bitillsynsman. Drönarstam: EAN 06-603.<br />
Ringsö-Stendörren i Sörmland<br />
Stationsföreståndare: Göran Göransson, tel<br />
0155-260473 eller 0730-355810.<br />
Mottagning: Ringsö söndagen den 4 juli.<br />
Mottagning Stendörren lördagarna den 3 juli,<br />
10 juli, 17 juli. Både e<strong>nr</strong>ams- och flerramskassetter<br />
mottages, givetvis drönarfria och<br />
besiktigade av bitillsynsman. När Du ringer<br />
föreståndaren och talar om att Du kommer<br />
får Du vägbeskrivning. Särskilda bestämmelser<br />
Zon 1. Drönarstam Ringsö – RÅ0602. Drönarstam<br />
Stendörren – EAN07-331<br />
CaRniCa<br />
Västra Högholmen*<br />
För <strong>2010</strong> kommer urval att ske under maj,<br />
då man kan göra ett riktigt urval utifrån hur<br />
bina har klarat vintern och själva städat ur<br />
i kuporna. För Carnica Gruppen är detta ett<br />
viktigt urvalsinstrument, där bina visar upp<br />
sitt inneboende städbeteende. Urvalet kommer<br />
att vara från Inger och Hasses bästa linjer<br />
och som inte är släkt med föregående års<br />
drönarlinjer.<br />
Utsättning och hämtningsdatum till Västra<br />
Högholmen i Mälaren är följande fyra datum<br />
– 12 juni, 27 juni, 10 juli, 24 juli. Kassetterna<br />
kan lämnas på morgonen vid Rörbyvägen 38,<br />
Drottningholm, ring Hasse först på tfn 070-<br />
6027979, även om du önskar ytterligare info.<br />
18 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
RÅ0126<br />
SK00-05<br />
KH01-102<br />
SK00-05<br />
EAN06-603<br />
Stendörren<br />
EAN07-331<br />
PS04-605<br />
KEO04-910<br />
ST05-339<br />
EAN02-321<br />
PS03-591<br />
PS00-614<br />
KEO02-90<br />
TFB01-25<br />
ST03-433<br />
PS01-017<br />
EAN99-731<br />
UG9714<br />
Vendelsö<br />
SK05-24<br />
Styrsö<br />
KEO05-914<br />
KB03-185<br />
PS01-017<br />
KEO04-910<br />
KDK00-04<br />
KB01-463<br />
KB425<br />
PS99-517<br />
KB97-496<br />
KEO02-90<br />
TFB01-25<br />
LH97-10<br />
KH97-52
Hallands<br />
Väderö<br />
Hallands<br />
Väderö<br />
<strong>2010</strong><br />
liGUStiCa<br />
Hallands Väderö*<br />
SBR:s parningsstation för Ligusticabin på<br />
Hallands Väderö kommer att vara öppen för<br />
utsättning av parningskassetter (SBR-typ)<br />
enligt följande.<br />
Första utsättning torsdagen den 10 juni.<br />
Därefter varannan torsdag dvs 24 juni, 8 juli,<br />
22 juli och sista hämtning 5 augusti. De 4<br />
samhällena har lika drönare dvs systerdrottningar<br />
av Bert Thryboms välkända linje. Den<br />
är genetiskt utvald och framavlad för att ta<br />
tillvara Ligusticabinas allra bästa egenskaper.<br />
Parningskassetter (SBR-typ) kan efter anmälan<br />
till Hei<strong>nr</strong>ich Valtinat lämnas i Torekovs<br />
hamn vid båten före klockan 10.00 nämnda<br />
dagar men bäst är att de som önskar para sina<br />
drottningar på ön åker med ut till stationen<br />
rasparningsplatser<br />
BUCkFaSt<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
BTL-07-002<br />
BTL-06-015<br />
BTL-05-033<br />
BTL-04-002<br />
BTL-05-033<br />
BTL-04-002<br />
Skärva<br />
Som ett alternativ till parningsstationerna på<br />
Aspö och Hasslö kommer Buckfastföreningen<br />
att använda Skärva för rasparning. Detta innebär<br />
att de som vill ha bra produktionsbi men<br />
inte ska använda drottningarna för fortsatt avel<br />
kan nyttja Skärvas fina drönarmaterial, dessutom<br />
till ett lägre pris än på stationerna. Både<br />
e<strong>nr</strong>ams o flerramskassetter mottages, Särskilda<br />
bestämmelser zon 1. Kassetterna ska vara<br />
drönarfria och besiktigade av bitillsynsman.<br />
Pris 40:- per kassett. Mottagning ring Anders<br />
Lundgren tel. 0455-43577 för vilken tid o vägbeskrivning.<br />
Föranmälan skall göras till Anders<br />
Lundgren tel. 0455-43577.<br />
Glädjande att vi kan utnyttja Aspö stationen<br />
i år också. Mottagningstider: onsdagar<br />
16 juni -4 augusti. . Medåkande ansluter i god<br />
tid före färjans avgång kl. 09.00 följ vägvisare<br />
Aspö och medtag gärna matsäck.<br />
och hjälper till vid utsättning. Bemanningen<br />
är begränsad.<br />
All inlämning till stationen skall åtföljas av<br />
besiktningsprotokoll att bigården är frisk. Endast<br />
drönarfria kassetter utsättes. Avgiften är<br />
som tidigare 60 kr per utsatt kassett.<br />
Förste ansvarig för stationen är Hei<strong>nr</strong>ich<br />
Valtinat tel 0431-22274. Övriga kontaktpersoner<br />
är Gösta Svensson tel 0495-40002, Sten-<br />
Erik Falk tel 036-52495 samt Lars Thorsson<br />
tel 0479-12827.<br />
Systerdrottningar som drönargivare —<br />
OBS: Drottningarna är inseminerade i samtliga<br />
steg på stamtavlan av Bert Thrybom, Lidköping.<br />
Eftersom det genetiska arvet är starkt<br />
inavlat så medför detta konsekvenser i det fortsatta<br />
avelsarbetet. Den avkomma som man tar<br />
från årets stam på Hallands Väderö tål knappast<br />
mer inavel utan skall bilda underlag för en<br />
eller fler fortsatta avelslinjer för Ligusticabiet.<br />
Inavelskoefficienten för linjen Hallands Väderö<br />
<strong>2010</strong> ligger mellan 0,25-0,38. Med andra ord<br />
krävs att man korsar årets material med ett<br />
genetiskt obesläktat material om man ska behålla<br />
binas vitalitet.<br />
Gränsö<br />
På nedanstående datum kommer oparade<br />
drottningar att tas emot för parning. Drottningarna<br />
tas emot med följebin i tillsättningsburar<br />
och levereras tillbaka om parningen<br />
lyckats i samma burar efter 10-14 dagar med<br />
följebin.<br />
tomelillaortens Bf<br />
Rasparningsplats i föreningens bigård i Örup.<br />
Utlämning av avelslarver torsdagarna den 20<br />
maj o 3 juni <strong>2010</strong> kl. 19.00 Utsättning av<br />
drottningar för parning torsdagarna den 3 juni<br />
o 17 juni <strong>2010</strong>. E<strong>nr</strong>amslådor, Kiler o Apideal<br />
ådor. Information på E-post .<br />
Höö (Älmhult)<br />
Drönarlinje RÅ0706. Ger ett drönararv SK<br />
0610 på modersidan och KDK05-511 på fadersidan.<br />
Leif Olofsson tel 0476-12115<br />
nynäs (Sörmlandskusten)<br />
Larvhämtning i Sörmland. Ring eller maila<br />
för tider och närmare information till Thomas<br />
Rafstedt tel. 070-6637799, infra.kart@<br />
swipnet.se<br />
larvdag i Mölnlycke<br />
Råda Säteri lördagen den 5 juni <strong>2010</strong> kl. 10.30.<br />
2 dagars celler beställs senast sista maj.<br />
Svarsmail på bekräftad parningsplats kommer<br />
efter anmälan om ledig plats finns och<br />
därvid kommer en noggrann beskrivning hur<br />
du ska göra.<br />
Möjliga mottagningsdatum: 2/6 – 30<br />
drottningar, 9/6 – 45 drottningar, 16/6 – 30<br />
drottningar, 30/6 – 45 drottningar. Anmälan<br />
obligatorisk med önskat mottagningsdatum<br />
till mail leif.svensson@vastervik.se<br />
Drönarstam: Ligurisk inavlad LS07100.<br />
Kostnad 75:- för varje mottagen drottning.<br />
MElliFERa<br />
Nytt för <strong>2010</strong> är att ett renparningsområde<br />
har skapats i Torsby i norra Värmland med<br />
Inger Bengtsson i Vitsand som ansvarig. Vidare<br />
har man tillgång till tre genpooler; Utö i<br />
Stockholms skärgård samt Hindersön utanför<br />
Luleå och Holmön utanför Umeå. Systerserier<br />
som drönargivare på Lurö och Hästliden.<br />
lurö*<br />
Drönarlinje: RS-08-15 (Flekkefjord).<br />
Öppet vecka 26-30. Kontakt Ingvar Arvidsson<br />
0531-32178.<br />
Hästliden<br />
Drönarlinje: PB-08-118 (Solberg). Öppet vecka<br />
26-29. Kontakt Sven Carlsson 0930-43077.<br />
.........<br />
*Stöds med EU-medel.<br />
liGUStiCa<br />
Visingsö<br />
Parningsplatsen på Visingsö öppnas lördagen<br />
den 15 maj (i samband med drottningodlingens<br />
dag) och stänger söndagen den 29 aug.<br />
Anmäl till parningsplatsansvarige Lars Forsberg<br />
hur många drottningar du tänker sätta<br />
ut. Du får då stolpnummer av Lars. Du kan<br />
använda både Apidea och SBR-kassett. Drönarmaterial<br />
är 5 olika linjer av ligusticamaterial<br />
– se senaste LigusticaBlad. Kostnad 40<br />
kr per utsatt drottning. Tfn till Lars Forsberg:<br />
0390-40156 eller 0390-40440. Varje drottning<br />
skall ha medföljande flyttningsintyg från bibesiktningsman.<br />
MElliFERa<br />
Vitsand<br />
Rasparningsplats med bred drönarbas vecka<br />
26-29. Kontakt Inger Bengtsson 0560-30091.<br />
19
KoMPiSutveckling<br />
KoMPetensutveckling i Svensk biodling<br />
eriK öSterLUNd<br />
Svensk biodling har under de<br />
senaste åren haft ett vikande<br />
antal biodlare och färre<br />
bisamhällen. Denna trend<br />
har bromsats upp och inom<br />
vissa distrikt sker det idag en<br />
mycket positiv nyrekrytering<br />
av biodlare.<br />
den nyrekrytering som har skett under<br />
I de senaste åren finns det en ökande<br />
andel kvinnor. Även invandrare ökar<br />
bland de nyrekryterade biodlarna. I detta<br />
har kompetensutvecklingsprojektet Kompis<br />
en del.<br />
Från februari 2008 till april <strong>2010</strong><br />
har detta kompetensutvecklingsprojekt<br />
varit igång, ett samarbete mellan Studieförbundet<br />
Vuxenskolan (SV) och <strong>Sveriges</strong><br />
<strong>Biodlares</strong> <strong>Riksförbund</strong> (SBR). SV var<br />
projektägare och samtidigt den av parterna<br />
som ansvarade för genomförandet av<br />
kompetensutvecklingen/studiecirkelverksamheten.<br />
Det har finansierats av EU:s<br />
Landsbygdsprogram och Studieförbundet<br />
Vuxenskolan.<br />
De som lett projektet är Jonny Ulvtorp<br />
och Lotta Fabricius Kristiansen. Här svarar<br />
Jonny på några frågor om projektet.<br />
Vilka förhoppningar hade ni<br />
med projektet?<br />
– Vi planerade att genomföra 200 studiecirklar<br />
med cirka 10 deltagare i varje cirkel.<br />
Vi ville nå cirka 2 000 biodlare. Vi fokuserade<br />
på nyrekryterade biodlare och<br />
handledningen Min första sommar som<br />
biodlare. Också biodlare som hållit på ett<br />
tag ville vi nå med kompetensutveckling i<br />
drottningodling och biavel.<br />
– Projektet marknadsfördes genom aktiviteter<br />
via samtliga 190 lokalavdelningar<br />
av Studieförbundet Vuxenskolan (SV) och<br />
SV:s ännu fler lokalkontor fördelade över<br />
riket. Vi gick också ut via SBR:s 25 distrikt<br />
och ca 300 lokalföreningar. Vi i<strong>nr</strong>iktade<br />
oss på att engagera<br />
kvinnliga nätverk<br />
och invandrarföreningar<br />
som är knutna<br />
till biodlingen.<br />
Hur många har<br />
ni nått med<br />
utbildning<br />
– Vi började lite blygsamt<br />
med 69 cirklar<br />
och sammanlagt<br />
640 deltagare 2007.<br />
Sedan ökade antalet<br />
cirklar och antalet deltagare för varje år.<br />
2008 hade vi 90 cirklar med sammanlagt<br />
817 deltagare. 2009 genomförde vi<br />
123 cirklar med 1099 deltagare. Vi nådde<br />
målet med råge. Sammanlagt 282 cirklar<br />
med 2556 deltagare.<br />
– Till detta kan läggas att vi har utbildat<br />
cirka 150 cirkelledare vid 3 tillfällen.<br />
Vad har deltagarna lärt sig?<br />
– Deltagarna i studiecirklarna har lärt sig<br />
biodlingen från grunden. Cirka 150 cirkelledare<br />
har fått ökade kunskaper om att<br />
leda en studiecirkel samt fått kunskaper<br />
om det nya studiematerielet samt användningen<br />
av det.<br />
Har projektet genererat något<br />
mer än kunskap?<br />
– Information om projektet finns på hemsidor,<br />
både SBR:s och SV:s. Vi har producerat<br />
och distribuerat en CD till samtliga studieledare,<br />
SBR:s föreningar samt till alla<br />
SV:s kontor. Cirka 30 filmsekvenser finns<br />
tillgängliga för studieledarna via internet.<br />
Under projektperioden och främst 2009<br />
har det tillkommit fler biodlare än något<br />
annat år de senaste 10 åren.<br />
Vad har projektet fått för konsekvenser<br />
för svensk biodling?<br />
– Det finns idag cirka 150 väl motiverade<br />
cirkelledare som har fått tillgång till ett studiematerial<br />
som inte har funnits tidigare.<br />
Vid utvärdering av studiematerialet har det<br />
redovisats att cirkelledarna inte någonsin<br />
haft tillgång till så bra studiemateriel inom<br />
biodling som det finns tillgång till nu. Med<br />
fler nya biodlare i föreningarna kommer<br />
dessa att stärkas i sitt fortsatta arbete<br />
Vad händer efter kompis?<br />
– I utvärderingen av projektet finns det<br />
några tydliga önskemål från deltagarna.<br />
Man vill ha en årlig träff för att förkovra sig.<br />
Den skall vara i januari. Det finns 4 platser<br />
som det fungerar bra att lägga dessa årliga<br />
träffar på, Alvesta, Trollhättan, Enköping<br />
och Umeå. Cirkelledarna har givit uttryck<br />
för att det finns fler ämnen där man vill<br />
få tillgång till presentationer, dvs bra arbetsmaterial.<br />
SBR och SV har här en uppgift<br />
att förvalta för att tillgodose önskemålen.<br />
SBR kommer att söka medel ur nationella<br />
programmet för att försöka finna<br />
en finansiering för framställning av mer<br />
studiemateriel.<br />
20 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
I <strong>Bitidningen</strong> <strong>nr</strong> 3 nämnde jag<br />
planerna om att undersöka hur<br />
det gått med övervintringen<br />
genom en webbaserad enkät.<br />
På SBR:s hemsida finns det nu<br />
en länk till undersökningen,<br />
som genomförs i samarbete<br />
med Danmarks Biavlerforening.<br />
Förutom frågor om antal invintrade samhällen<br />
och antal samhällen nu på våren<br />
finns det några frågor om varroabekämpning.<br />
För att få en så bra bild som möjligt av<br />
läget kring övervintringen, är det viktigt att vi<br />
får in många svar. Jag vore således tacksam<br />
om ni går in på hemsidan, klickar er fram<br />
till enkäten och sedan ägnar några minuter<br />
åt att besvara den.<br />
nosemasjuka<br />
Det kan vara en bra idé att kolla nosema<br />
i samhällena nu på våren. T.ex. bör man<br />
innan eventuell förstärkning eller sammanslagning<br />
av svaga samhällen veta om samhällena<br />
är nosemainfekterade. Slå inte ihop<br />
nosemasjuka samhällen med friska samhällen.<br />
En säker diagnos av nosemasjukan kan<br />
enbart ställas genom mikroskopisk analys av<br />
bins tarminnehåll eller av hela bin. Typiska<br />
yttre symptom på nosemaangrepp saknas.<br />
När ett samhälle skall undersökas ger prover<br />
på levande bin det säkraste resultatet. Ett<br />
nosemaprov bör omfatta cirka 60 bin för tillfredsställande<br />
säkerhet i diagnosen.<br />
Samhällen som angripits av nosema i<br />
en omfattning som går att diagnosticera bör<br />
överföras på smittfritt vaxbygge. Vid kraftiga<br />
angrepp bör man överväga avlivning av samhället.<br />
Smält ned kakverk med utsotsfläckar<br />
Figur 1. Utsot förekommer utan koppling till<br />
nosema, men när utsot och nosema förekommer<br />
samtidig sprider utsoten nosemasporer<br />
effektivt. Foto: Preben Kristiansen<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
PREBEn kRiStianSEn<br />
Bihälsokonsulent<br />
samt kakverk från såväl kraftigt angripna<br />
som avlivade samhällen. Förutom åtgärder<br />
för att minska smitta genom förorenat vax<br />
handlar bekämpning av nosema främst om<br />
förebyggande åtgärder. Se till att ha bra pollenkällor<br />
nära bigården och drivfodra under<br />
perioder utan drag (ett bisamhälle får aldrig<br />
svälta). Tillgång på protein och det enskilda<br />
biets proteinstatus påverkas nosemans förlopp.<br />
Bin som fötts upp med brist på pollen<br />
är känsligare för angrepp än mer välfödda<br />
bin. Å andra sidan förvärras ett nosemaangrepp<br />
hos bin som inte behövt utstå näringsbrist,<br />
om tillgången på protein ökas.<br />
Proteinfodring på våren kan alltså förvärra<br />
ett angrepp av nosema.<br />
Undvik att krossa bin i samband med ingrepp.<br />
Bina rensar och slickar upp rester av<br />
krossade bin vilket effektivt kan sprida nosemasporer<br />
om de krossade bina var angripna.<br />
Foderanordningar där bina blir liggande i<br />
fodret innebär också en spridningsrisk.<br />
En beskrivning av hur man kan analysera<br />
bin för nosema finns på SBR:s hemsida<br />
(sökväg: Bin och biodling > Bihälsa<br />
> Bisjukdomar och parasiter > Nosema).<br />
Mer att läsa om nosema finns även i följande<br />
artiklar:<br />
Ingemar Fries och Eva Forsgren. 2008.<br />
Undersökning av spridningen av Nosema<br />
ceranae i Sverige. <strong>Bitidningen</strong> 1/2 2008, s<br />
26-27<br />
Ingemar Fries och Eva Forsgren. 2008.<br />
Nosema ceranae fungerar inte som<br />
Nosema apis. <strong>Bitidningen</strong> 6 2008, s 20-21<br />
Bestämmelser om flyttning<br />
Vid flera av vårens möten har det kommit<br />
upp frågor om regler för flyttning av bisamhällen.<br />
Bestämmelserna om flyttning anges<br />
i Jordbruksverkets föreskrifter om bekämpning<br />
av amerikansk yngelröta och varroasjuka<br />
(SJVFS 1992:38. Omtryck 2002:46). I<br />
13 § står det att bigården skall undersökas<br />
innan tillstånd kan lämnas att ”bortföra levande<br />
bin, utbyggda vaxkakor och avfall av<br />
sådana, begagnade bibostäder eller begagnade<br />
biodlingsredskap från område som är<br />
förklarat smittat eller misstänkt för smitta av<br />
amerikansk yngelröta…”. Undersökningen<br />
skall genomföras av bitillsynsman, som kan<br />
utfärda tillstånd om inte det påvisas amerikansk<br />
yngelröta i bigården och om det ej påvisats<br />
under de två föregående månaderna.<br />
Flyttning i lagens bemärkelse är flyttning<br />
över församlingsgräns. Vilka församlingar<br />
som är smittförklarade framgår av Jordbruksverkets<br />
föreskrifter om smittförklarade<br />
Bihälsa<br />
Hur har det gått med övervintringen<br />
Figur 2. En drönarram sätts in i kupan<br />
vid första vårinspektionen. Ramen bör ha<br />
kontakt med yngelklotet, men med yngel på<br />
båda sidor. Vilken typ av ram som används<br />
beror främst på hur ofta man vill genomföra<br />
ingrepp för att avlägsna drönaryngel.<br />
områden. Dessa kan laddas ner från verkets<br />
webbplats www.jordbruksverket.se (sökväg:<br />
Djur > Annat om djur > Biodling > Regler<br />
för biodling).<br />
Innan tillstånd för flyttning kan utfärdas<br />
inom varroazon 2 och 3 måste nedfallsundersökning<br />
med avseende på varroa<br />
genomföras. Hur nedfallsundersökningen<br />
ska göras framgår av 37 § i föreskrifterna<br />
om bekämpning: ”Undersökning rörande<br />
förekomst av varroakvalster skall omfatta<br />
minst en tredjedel av bigårdens samhällen,<br />
dock minst två samhällen. Undersökningen<br />
skall ske genom analys av nedfall. Under<br />
binas aktiva period skall nedfallet insamlas<br />
med varroainlägg i samhället under minst14<br />
dagar.” Information om varroazoner finns<br />
på samma sida som angetts ovan.<br />
Dags för drönarram<br />
Genom att avlägsna täckt drönaryngel ett<br />
antal gånger på våren/försommaren kan<br />
kvalstermängden i varroaangripna samhällen<br />
minskas. Det är bäst att försöka fånga<br />
kvalstren så tidigt som möjligt, därför är det<br />
nu dags att sätta en drönarram i kuporna.<br />
Att avlägsna drönaryngel räcker inte som<br />
enda bekämpningsåtgärd, men är ett bra<br />
komplement till de åtgärder som ska vidtas<br />
senare på säsongen. Hur man kan gå tillväga<br />
beskrivs i broschyren ”Varroabekämpning<br />
med ekologiska metoder” (Jordbruksinformation<br />
10-2001), som kan beställas från<br />
Jordbruksverket (via webbplatsen eller på<br />
telefon 036-15 50 00) eller genom Bibutiken<br />
på SBR:s hemsida.<br />
21
Verksamhet med bin 2009 vid SLU<br />
iNGeMAr FrieS, eVA ForSGreN – ekologiska institutionen, SLU<br />
FORSkninG<br />
BEE DOC<br />
Under 2008 skedde utlyste Europeiska<br />
Kommissionen medel till ett<br />
forskningsprojekt med fokus på bihälsa.<br />
Ett konsortium av 11 partners<br />
(SLU är en av dessa) under ledning<br />
av koordinatorn, Robin Moritz från<br />
Tyskland, ansågs ha den bästa ansökan<br />
och har fått ett projekt beviljat<br />
2009 under akronymen ”Bee Doc”.<br />
Partners fördelar sig på två från<br />
Tyskland, två från Sverige, och en<br />
från respektive England, Schweiz,<br />
Frankrike, Belgien, Bulgarien, Spanien<br />
och Slovakien. I gruppen finns<br />
representerad god kompetens inom såväl<br />
biologi, genetik, insektsimmunologi, molekylärbiologi<br />
som kemi, Projektet startar<br />
1 mars <strong>2010</strong> och kommer att pågå under<br />
tre år. Projektet fokuserar på interaktioner<br />
mellan olika patogener, patogener<br />
och bekämpningsmedel, samt hur binas<br />
väl och ve påverkas av olika kombinationer<br />
av påfrestningar. Resultat från projektet<br />
kommer att rapporteras i BT och<br />
kommer att finnas tillgängligt via webben<br />
när projektet kommer igång. Projektstart<br />
är 1 mars <strong>2010</strong>.<br />
Bond-projektet<br />
(”live and let Die”)<br />
Bond-projektet och dess utveckling sedan<br />
1999 (när vi etablerade 150 samhällen isolerat<br />
på södra Gotland, tillsatte varroakvalster<br />
till samtliga samhällen och sedan inte<br />
bekämpat dessa), har beskrivits tidigare i<br />
BT (Fries, 2007). I sin ursprungliga tappning<br />
är Bond-projektet avslutat. Vi kan<br />
konstatera att några få av de 150 samhällena<br />
fortfarande är vid liv tio år efter försökets<br />
början, och vi har påbörjat ett nytt<br />
arbete för att dels öka antalet samhällen,<br />
dels försöka förstå vad som skiljer de bin<br />
som överlevt från andra bin.<br />
Under 2008 odlade vi drottningar<br />
från Bond-drottningar och gjorde avläg-<br />
Figur 1. Koordinatorn för Bee Doc, professor Robin Moritz,<br />
under en seglats på Medelhavet.<br />
gare, dels på Gotland, dels i Uppsala för<br />
att kunna studera utvecklingen mer i detalj<br />
under 2009. De parametrar som studerats<br />
under 2009 är:<br />
i) Ynglets attraktionskraft<br />
ii) Kvalstrens fertilitet på arbetaryngel<br />
och<br />
iii) Populationsdynamik hos bina<br />
(bimassa och yngelmängd)<br />
i) Ynglets attraktionskraft<br />
Fördelningen av kvalster mellan vuxna bin<br />
och yngel kan påverkas av hur attraktivt<br />
ynglet är för kvalsterhonorna. Vi har i ett<br />
mindre material tidigare sett en tendens<br />
att större andel kvalster finns på de vuxna<br />
bina hos Bondbin jämfört med kontrollbin,<br />
något som kan tolkas som skillnader<br />
i ynglets attraktivitet. Från data insamlat<br />
2009 syns ingen signifikant skillnad i fördelning<br />
av kvalster på yngel resp. vuxna<br />
bin hos Bondbin och kontrollbin. Det betyder<br />
att om det finns systematiska skillnader<br />
så är de så små att de sannolikt är<br />
av marginell betydelse för binas överlevnad.<br />
De skillnader som tidigare registrerats<br />
i detta avseende har varit mest uttalade<br />
mot slutet av säsongen. Data för den<br />
perioden är ännu inte bearbetad och kan<br />
möjligen förändra bilden när materialet<br />
analyserats i sin helhet.<br />
ii) Kvalstrens fertilitet på<br />
arbetaryngel<br />
Vi har ännu enbart hunnit undersöka<br />
fertilitet (yngelproduktion eller<br />
ej) och fekunditet (antal potentiellt<br />
fertil avkomma) hos varroakvalster<br />
som angriper arbetaryngel. Arbetet<br />
innebär att celler med puppor<br />
med mörka ögon lokaliseras och att<br />
dessa undersöks för varroakvalster.<br />
När angripna celler hittas undersöks<br />
dessa noga i stereolupp och endast<br />
celler med ett moderkvalster kommer<br />
till användning för bedömning<br />
av reproduktion. Samtliga stadier av<br />
kvalster i cellen registreras och med<br />
utgångspunkt i puppans utvecklingsstadium<br />
kan man avgöra om avkomman<br />
kan bli fullgången eftersom tiden för<br />
varje utvecklingsstadium hos parasiten är<br />
klarlagd i detalj.<br />
Av figur 2 framgår hur stor andel moderkvalster<br />
som producerat potentiellt reproduktionsduglig<br />
avkomma hos undersökta<br />
Bondbin samt hos kontrollbin.<br />
Undersökningarna 2009 har utförts<br />
av Barbara Locke i 12 Bondsamhällen på<br />
Gotland och 5 i Uppsala samt 12 kontrollsamhällen<br />
på Gotland och 7 kontrollsamhällen<br />
i Uppsala. Totalt har 377 celler undersökts<br />
i Bondsamhällen och 431 celler i<br />
kontrollsamhällen under 2009.<br />
Andelen infertila kvalster har inte<br />
varit specifikt särskiljande mellan grupperna,<br />
men det är uppenbart att försenad<br />
äggläggning och mortalitet hos juvenila<br />
stadier, tillsammans med infertila moderkvalster,<br />
ger en sämre reproduktionsförmåga<br />
hos kvalster i Bondsamhällen<br />
jämfört med kontrollsamhällen. Data från<br />
2009 verifierar de preliminära observationer<br />
som rapporterats från fältsäsongen<br />
2008 och förstärker uppfattningen att en<br />
viktig skillnad mellan grupperna är just<br />
kvalstrens reproduktionsframgång. Tidigare<br />
uppgifter i litteraturen har fokuserat<br />
på skillnader i kvalstrens fertilitet när det<br />
undersökts varför bisamhällen överlever<br />
22 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
Figur 2. Andelen moderkvalster med potentiellt fertil avkomma<br />
i celler med ett moderkvalster i Bondsamhällen respektive<br />
Kontrollsamhällen. Skillnaden mellan grupperna<br />
är högsignifikant (p
som bara detekterats en gång, och då med<br />
serologiska metoder, nämligen Arkansas<br />
bee virus. Nu återstår sekvensering som<br />
möjliggör utveckling av specifika markörer<br />
som kan användas för diagnos med molekylärbiologiska<br />
metoder. Som namnet<br />
anger kommer det ursprungliga isolatet av<br />
Arkansas bee virus från USA. Det skall bli<br />
intressant att se om infektionen är spridd<br />
och hur bin påverkas av infektionen.<br />
Joachim kommer fortsättningsvis<br />
vara knuten till SLU åtminstone tre år till<br />
då vi som partner i ett europeiskt samarbetsprojekt,<br />
Bee Doc, med fokus på bihälsa,<br />
har fortsatt finansiering för virusforskning<br />
Deformed wing virus<br />
Transmission<br />
Då vi tidigare visat att DWV kan överföras<br />
med infekterad sperma till drottningens<br />
ovarier, och att drottningarna sedan lägger<br />
infekterade ägg (de Miranda & Fries,<br />
2008) uppstår frågan vad det kan betyda<br />
för ett bisamhälle att ha en drottning som<br />
lägger infekterade ägg. Med hjälp av Bert<br />
Thrybom inseminerades 12 drottningar<br />
med infekterad sperma. Drottningen, som<br />
producerade ynglet för omlarvning, konstaterades<br />
fri från smitta. Samtidigt seminerades<br />
drottningar med sperma fri från<br />
DWV. De drottningar som började lägga ägg<br />
sattes till samhällen för de tilltänkta observationerna.<br />
Tyvärr producerade inte någon<br />
av de sex drottningar som seminerats med<br />
infekterad sperma infekterade ägg. Eftersom<br />
vi tidigare fått två av tre drottningar<br />
behandlade på samma sätt att producera<br />
infekterade ägg är resultatet förvånande.<br />
För att likväl kunna svara på frågan vad det<br />
betyder att drottningen lägger infekterade<br />
ägg kommer vi att undersöka avkomman<br />
hos befintliga drottningar i samhällen där<br />
vi vet att äggen är infekterade med sådana<br />
samhällen där drottningarna lägger oinfekterade<br />
ägg. De registreringarna kan ske<br />
först fältsäsongen <strong>2010</strong> på bisamhällen vi<br />
förfogar över i Uppsala. Sannolikt krävs<br />
det en minsta mängd virus för att överföra<br />
smitta veneriskt då vi vet att sperman som<br />
användes 2008 innehöll fler viruspartiklar<br />
än den sperma som användes 2009.<br />
nosema hos bin<br />
Nosema ceranae<br />
År 2007 samlade vi i samarbete med jordbruksverket,<br />
länsstyrelserna och bitillsynsmännen<br />
i landet in prover från stora delar<br />
av Sverige för analys av nosema. Motivet<br />
var att undersöka i vilken omfattning vi<br />
kunde påvisa den nya parasiten Nosema<br />
ceranae. Av 393 prover var c:a 30% positiva<br />
och vi kunde påvisa att det förekom<br />
mixade infektioner med N. ceranae och<br />
Nosema apis. Detaljer om infektionernas<br />
spridning och fördelning över landet har<br />
redovisats i BT (Fries & Forsgren, 2008).<br />
För att följa upp undersökningen 2007<br />
och för att undersöka om den relativa<br />
frekvensen av N. ceranae ökar över tiden,<br />
har vi under 2009 tillskrivit samtliga biodlare<br />
som hade positiva prover och fått<br />
in svar från merparten. Analyserna visar<br />
att av 110 insända prov var 46 positiva för<br />
Nosema. Av dessa var 17 prov rena isolat<br />
av N. apis och resten mixade prov, d.v.s.<br />
prov som innehöll båda parasiterna. Andelen<br />
prover med rena N. apis isolat har<br />
faktiskt ökat sedan 2007 och i de mixade<br />
proverna är andelen DNA från N. ceranae<br />
lägre än 2007 även om skillnaderna<br />
inte är statistiskt signifikanta. Insamlade<br />
data tyder inte på att det för närvarande<br />
sker en ersättning av en parasit med en<br />
annan, något som verkar ha skett på flera<br />
andra håll i Europa. Kanske har klimatet<br />
betydelse för den nya parasitens spridning<br />
och utbredning.<br />
Jämförande studier av virulensen hos<br />
N. apis och N. ceranae har tidigare redovisats<br />
i BT (Fries & Forsgren, 2009).<br />
Sjukdomsstatus i bigårdar med<br />
små och stora vinterförluster<br />
Inom projektet ”Samhällsekonomiska<br />
konsekvenser av ett omfattande pollinationsunderskott<br />
och möjliga åtgärder för<br />
att förhindra det” har SLU på jordbruksverkets<br />
uppdrag genomfört en undersökning<br />
för att jämföra allmän sjukdomsstatus<br />
i bigårdar med stor resp. liten vinterdödlighet.<br />
Undersökningen gjordes genom<br />
att identifiera ett antal biodlare med stora<br />
resp. små vinterförluster 2008/2009 och<br />
be dem skicka in prover på vuxna bin för<br />
analys till SLU under maj 2009. Totalt<br />
har prover på bin från bigårdar med vad<br />
som kan betraktas som små vinterförluster<br />
(12 % eller mindre, variationsbredd<br />
0-12 %) och bin från bigårdar med vad<br />
som kan betraktas som höga vinterför-<br />
luster (14 % eller mer, variationsbredd<br />
14-40 %). Då ett biprov maximalt skall<br />
innehålla bin från 10 samhällen har mer<br />
än ett prov analyserats från vissa bigårdar,<br />
totalt 27 prover från bigårdar med små<br />
förluster och 10 från bigårdar med stora<br />
förluster. Analyser har genomförts för förekomst<br />
av mikrosporidier (N. apis samt<br />
N. ceranae), sporer av amerikansk yngelröta<br />
(Paenibacillus larvae), europeisk<br />
yngelröta (Melissococcus plutonius), angreppsgrad<br />
av varroakvalster (Varroa. destructor)<br />
trakékvalster (Acarapis woodi)<br />
samt infektion av tio olika virusinfektioner<br />
(deformed wing virus - DWV, acute bee<br />
paralysis virus - ABPV, Kashmir bee virus<br />
- KBV, Israeli acute paralysis virus - IAPV,<br />
sacbrood virus – SBV, slow paralysis virus<br />
- SPV, chronic bee paralysis virus - CBPV,<br />
black queen cell virus - BQCV, Varroa destructor<br />
virus 1 - VaDv1, Varroa destructor<br />
Macula-like virus - VdMLV).<br />
Mikrosporidier<br />
Ett enda prov var positivt för mikrosporidier<br />
från en bigård med små förluster.<br />
Artbestämningen visade att det var en<br />
blandinfektion av N. apis och N. ceranae.<br />
I det aktuella materialet har således<br />
inte infektion av mikrosporidier påverkat<br />
övervintringsresultaten.<br />
Amerikansk yngelröta<br />
Två prover i varje grupp var positiva för<br />
amerikansk yngelröta. I gruppen med små<br />
förluster hade två bigårdar hos samma<br />
biodlare över 200 bakteriekolonier per<br />
platta i genomsnitt, ett värde som ofta<br />
är förknippat med kliniska symptom på<br />
sjukdom. Besiktning är påkallad. Av den<br />
anledningen är det genomsnittliga infektionstrycket<br />
av amerikansk yngelröta högre<br />
i bigårdar med små förluster, men skillnaden<br />
är inte statistiskt signifikant. Ingenting<br />
tyder på att amerikansk yngelröta påverkat<br />
förluster av bisamhällen i det aktuella<br />
försöksmaterialet.<br />
Varroakvalster<br />
Angreppsgraden hos de vuxna bina varierade<br />
mellan 0-0,16 i bigårdar med små<br />
förluster och mellan 0-0,09 i bigårdar med<br />
stora vinterförluster.<br />
Eftersom angreppsgraden av varroakvalster<br />
generellt var låg i samtliga bigårdar<br />
och inte statistiskt skild mellan bigårdar<br />
med små resp. stora vinterförluster är det<br />
svårt att dra några slutsatser av det aktuella<br />
försöksmaterialet. Således finns ingenting<br />
som indikerar att varroakvalster spelat en<br />
24 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
Små<br />
förluster<br />
Stora<br />
förluster<br />
Antal<br />
prov<br />
27<br />
10<br />
DWV ABPV BQCV SBV KBV IAPV SPV CBPV VaDv1 VdMLV<br />
23 1 27 27 0 0 0 0 0 0<br />
8 0 10 10 0 0 0 0 0 0<br />
Tabell 1. Antal positiva prover för tio olika virustyper i bigårdar med små resp. stora vinterförluster.<br />
I tabellen anges totalt antal prover och hur många av dessa som varit positiva<br />
för respektive virustyp.<br />
roll i förluster av bisamhällen i det undersökta<br />
materialet trots att vi genom andra<br />
undersökningar vet att förluster ofta orsakas<br />
av varroakvalster med följdsjukdomar.<br />
Inte desto mindre är det intressant<br />
att notera att relativt stora förluster kan förekomma<br />
också utan särskilt omfattande<br />
problem med varroakvalster.<br />
Trakékvalster<br />
Samtliga 36 prover var negativa för trakékvalster.<br />
Det är osannolikt att trakékvalster<br />
har med vinterdödlighet av bisamhällen i<br />
Sverige att göra.<br />
Virusinfektioner<br />
Samtliga prover har undersökts för de tio<br />
virustyper som vi för närvarande kan diagnostisera<br />
med molekylärbiologiska metoder<br />
(DWV, ABPV, KBV, IAPV, SPV, CBPV,<br />
BQCV, VaDv1, VdMLV). Den sistnämnda<br />
infektionen, VdMLV, är ett helt nytt virus<br />
knutet till varroakvalster som isolerats av<br />
Joachim de Miranda vid SLU, och som<br />
ännu inte publicerats. Det återstår också<br />
arbete för att undersöka om viruset även<br />
infekterar bina.<br />
Av de tio undersökta virustyperna<br />
kunde bara fyra påträffas i de aktuella proverna.<br />
I Tabell 1 framgår hur stor andel<br />
av undersökta prover som var positiva för<br />
resp. virustyp fördelat på bigårdar med<br />
stora och små förluster.<br />
Som framgår av tabell 1 går det inte<br />
att finna ett mönster mellan förekomst av<br />
virusinfektioner och förluster av bisamhällen<br />
i det undersökta materialet. Däremot<br />
är det intressant att notera att vi finner<br />
BQCV och SBV i samtliga undersökta prover.<br />
Med tanke på den geografiska spridningen<br />
varifrån proverna samlats in (från<br />
Skåne upp till Mälardalen) kan man konstatera<br />
att dessa två virustyper är mycket<br />
vanligt förekommande. Ett smittryck finns<br />
tydligen konstant utan att det i de flesta fall<br />
resulterar i kliniskt sjuka samhällen. DWV<br />
är också mycket vanligt förekommande<br />
men åtminstone några prover har varit<br />
negativa. Vi vet sedan tidigare att kraftiga<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
angrepp av DWV oftast är knutet till varroaangrepp,<br />
men i det undersökta materialet<br />
är förekomsten av varroa för låg i alla<br />
undersökta prover för att ge ett samband<br />
mellan DWV och varroakvalster.<br />
Det skall understrykas att den inventering<br />
som genomförts ger en ögonblicksbild<br />
i efterhand, när förluster är ett faktum. För<br />
att kunna förstå vilken roll sjukdomar och<br />
parasiter spelar vid förluster av bisamhällen<br />
kan det vara mer effektivt att etablera<br />
ett moniteringssystem där provtagning<br />
tas innan förluster över vintern inträffar.<br />
Förslag om ett liknande övervakningssystem<br />
föreligger där man avsett att använda<br />
SBR:s demonstrationsbigårdar. Projektet<br />
har ännu inte fått stöd via det Nationella<br />
programmet för stöd av produktion och<br />
saluföring av honung, men måste anses<br />
som en angelägen aktivitet för att kartlägga<br />
sambandet mellan sjukdomar/parasiter<br />
och vinterförluster i Sverige.<br />
DiaGnOSVERkSaMHEt<br />
Under 2009 mottogs totalt 1550 prov. En<br />
del av dessa orsakades av att det nu inte<br />
krävs tillstånd från jordbruksverket för<br />
att föra in levande bin till Sverige, bara<br />
att vissa krav är uppfyllda. Av inskickade<br />
prover var 554 prov avseende import<br />
av drottningar från Argentina. Samtliga<br />
drottningburar från importen undersöktes<br />
för eventuell förekomst av ägg från lilla<br />
kupskalbaggen (Aethina tumida) och<br />
följebina undersöktes med avseende på<br />
trakékvalster (Acarapis woodi). Ingen av<br />
dessa skadegörare kunde påvisas.<br />
Som tidigare nämnts har vi numera<br />
molekylära redskap för att diagnostisera<br />
10 olika virustyper hos honungsbin.<br />
Denna diagnos ingår dock inte i den allmänna<br />
bitillsynen, och diagnos av olika<br />
virustyper görs inte rutinmässigt.<br />
UnDERViSninG<br />
Forskarutbildning<br />
Den 11 december 2009 försvarade Eva<br />
Forsgren sin doktorsavhandling ”Molecular<br />
Diagnosis and Characterization of<br />
Honey Bee Pathogens”. Avhandlingens<br />
innehåll finns sammanfattad i BT (Forsgren,<br />
<strong>2010</strong>). Därmed finns för närvarande<br />
endast en doktorand (Barbar Locke) på<br />
SLU med fokus på bin och bisjukdomar.<br />
Grundutbildning<br />
Våren 2009 gavs den årliga grundkursen<br />
”Bees beekeeping and pollination” vid institutionen<br />
för entomologi. Kursen som<br />
pågår i 5 veckor heltid (hela maj och in i<br />
juni) ges numera på engelska då flera utbytesstudenter<br />
varje år väljer att gå kursen.<br />
Det var 19 studenter som gick kursen<br />
2008. Första halvan av kursen innehåller<br />
en del som ägnas åt vilda bin och humlor,<br />
med mycket exkursioner och artkunskap.<br />
Andra delen av kursen ägnas uteslutande<br />
åt honungsbin och biodling.<br />
Referenser och Publicering 2009<br />
de Miranda, J.R., Fries, I. 2008. Venereal<br />
and vertical transmission of deformed<br />
wing virus in honeybees (Apis mellifera<br />
L.). Journal of Invertebrate Pathology 98,<br />
184-189.<br />
Forsgren, E. <strong>2010</strong>. Infektionssjukdomar hos<br />
honungsbin.<strong>Bitidningen</strong> 109, mars, 25-27.<br />
Forsgren. E., de Miranda, J.R., Isaksson,<br />
M., Shi, W., Fries, I. 2009. Deformed wing<br />
virus associated with Tropilaelaps mercedesae<br />
infesting European honey bees<br />
(Apis mellifera). Experimerntal & Applied<br />
Acarolgy 47, 87–97.<br />
Fries, I. 2009. Nosema infections in European<br />
honey bees. Bee Craft 91, 9-11<br />
Fries, I. 2007. Varroaangripna bin som överlever<br />
utanbehandling i ett nordiskt klimat.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 106, april, 14-16.<br />
Fries, I., Forsgren, E. 2009. Nosema ceranae<br />
fungerar inte som Nosema apis.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 108, juni, 20-21.<br />
Fries, I., Forsgren, E. 2009. Verksamhet med<br />
bin 2008 vid SLU. <strong>Bitidningen</strong> 108, april,<br />
26-28.<br />
Fries, I., Kristiansen, P. 2009. Sjukdomar,<br />
parasiter och skadegörare i bisamhället.<br />
Förenade bigårdar förlag, Tjälmo, 192 pp.<br />
Fries, I., Forsgren, E. 2008. Undersökning av<br />
spridningen av Nosema ceranae i Sverige.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 107, januari/februari, 26-27.<br />
25
Biodlingshandläggare med<br />
passion för ripjakt<br />
MArie AxeLSSoN<br />
<strong>Bitidningen</strong> känner jordbruksverkets<br />
nya biodlingshandläggare<br />
jackis Lannek<br />
på pulsen. Hon efterträder<br />
Kerstin Ebbesten och delar<br />
tjänsten med Margaretha<br />
Tervell. Två personer gör<br />
att tillgängligheten ökar,<br />
även om tjänsten till timmar<br />
räknat är densamma som<br />
förut.<br />
Jackis arbetar i Uppsala och bor på en<br />
gård mellan Norrtälje och Stockholm.<br />
Där driver svägerskan hästverksamhet,<br />
medan Jackis och hennes man har en<br />
hobbybesättning får, samt en flock dvärghöns,<br />
fem hundar, två borderterrier och<br />
tre strävhåriga vorstrar.<br />
Vad gjorde du tidigare?<br />
– Jag har arbetat på Jordbruksverkets<br />
sedan 2000. Först med frågor relaterade<br />
till värphöns och från 2004 arbetade jag<br />
med frågor kring ekologisk animalieproduktion.<br />
Där har man också nära kopplingar<br />
till ekologisk växtodling. Det är bra<br />
erfarenhet när jag nu arbetar med biodlingsfrågorna.<br />
Jag har också arbetat med<br />
frågor som handlar om hur vi ska bevara<br />
och nyttja våra husdjur på ett långsiktigt<br />
hållbart sätt. Innan jag började på Jordbruksverket<br />
arbetade jag bland annat som<br />
djursjukvårdare inom smådjurssjukvården<br />
i 16 år och jag har även sysslat med<br />
naturinventeringar.<br />
Vad innebär tjänsten som biodlingshandläggare?<br />
– Vi administrerar två tunga områden, det<br />
nationella programmet och tillsynsorganisationen.<br />
Det nationella programmet fördelar<br />
bidrag från EU och svenska staten<br />
till forskare och organisationer inom binäringen.<br />
Vi har 5 miljoner att dela ut, men<br />
får ansökningar om det dubbla, 10 miljoner.<br />
<strong>Bitidningen</strong> finansieras exempelvis<br />
delvis ur det nationella programmet. Hur<br />
mycket pengar vi får av EU styrs av hur<br />
många bisamhällen som finns i landet.<br />
Jordbruksverket ska stödja länsstyrelserna<br />
i att ge vägledning till bisyningsmännen<br />
och se till att kompetensen bibehålls.<br />
Vi försöker bland annat att skapa forum<br />
där olika länsstyrelser kan utbyta erfarenheter.<br />
Vad är viktigast i ditt uppdrag<br />
just nu?<br />
– Tre frågor är extra angelägna. Det är att<br />
sätta biodlingsfrågorna, inklusive pollinering,<br />
på den interna agendan på Jordbruksverket<br />
så att verket inser att vi behöver<br />
mer resurser. Just nu jobbar jag<br />
intensivt med att forma det nationella<br />
programmet för nästa treårsperiod, som<br />
startar 2011. Det är viktigt att det blir bra.<br />
Den tredje mycket viktiga frågan är att tillsyns-<br />
och smittskyddsfrågorna fungerar.<br />
Det behövs för en enhetlig bitillsyn.<br />
Vilken nytta har biodlarna<br />
av det?<br />
– Det nationella programmet syftar till att<br />
hjälpa biodlarna på olika sätt. Det kan exempelvis<br />
vara att öka möjligheterna att saluföra<br />
honung. Tidskrifterna <strong>Bitidningen</strong><br />
och Gadden får båda stöd, och det är viktiga<br />
redskap för att föra ut kunskap till biodlarna.<br />
Vi planerar att hålla en konferens<br />
i höst där alla som fått pengar beviljade ur<br />
Nationella programmet ska komma och<br />
berätta om sina projekt och vilka resultat<br />
de fått ut av dem. Jag hoppas att många tar<br />
tillfället i akt att komma och ta del av ny<br />
kunskap och inspiration. Håll utkik efter<br />
inbjudan i <strong>Bitidningen</strong>!<br />
– Tillsynsorganisationen är väldigt<br />
viktig för djurhälsan och om vi kan bidra<br />
till att hindra smittspridning är det givetvis<br />
väldigt bra för biodlarna.<br />
Har du några egna visioner,<br />
något du vill förbättra inom<br />
binäringen?<br />
– Jag önskar att bitillsynen moderniseras<br />
26 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
Foton: Joakim Lanneck
och att det bildas en Bihälsoorganisation,<br />
ungefär på samma sätt som för nötkreatur,<br />
får, getter och grisar. Där ska biologer och<br />
duktiga veterinärer samverka och biodlare<br />
ska kunna få rådgivning och läkemedel utskrivna<br />
om det behövs. Det behövs ett bra<br />
kontrollprogram. Tänk vilket bra säljargument<br />
för till exempel en drottningodlare<br />
att kunna sälja drottningar från garanterat<br />
friska samhällen. En annan vision<br />
är att det ska finnas bisamhällen på alla<br />
naturbruksgymnasier, så att intresse för<br />
biodling grundläggs hos unga som redan<br />
har ett intresse att arbeta på landsbygden<br />
som vuxna.<br />
Vilken är den största faran för<br />
biodlingen?<br />
– Definitivt att vi inte lyckas rekrytera nya<br />
biodlare i den takt som behövs. Kanske ett<br />
mentorskap eller fadderverksamhet skulle<br />
hjälpa många över den kritiska perioden<br />
runt tredje, fjärde året som biodlare. Vi<br />
behöver också ta vara på all den kunskap<br />
som de äldre biodlarna besitter innan det<br />
är för sent.<br />
Har du eller har haft egna bin?<br />
– Jag prövade i en tre-fyra år och hade som<br />
mest sju kupor. Det var en kombination av<br />
”bygdens barn” och nordiska drottningar.<br />
Jag är tyvärr en mycket bättre byråkrat än<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
biodlare, men jag hoppas få möjlighet<br />
att börja med egna bin igen vad<br />
det lider.<br />
Hur smakar din favorithonung?<br />
– Bäst tycker jag om ljus blomsterhonung,<br />
Fem snabba till<br />
Jackis Lannek<br />
Ville bli som liten:<br />
Cirkusartist såg spännande ut, men jag<br />
insåg att det kan vara bra att studera<br />
också.<br />
Vill, men törs inte:<br />
Det jag vill, det törs jag. I så fall är det annat<br />
som hindrar.<br />
Det har jag i lunchlådan:<br />
Vintertid blir det gärna hemlagat eget lamm<br />
eller vilt. Sommartid blir det något från den<br />
egna trädgården.<br />
Drömsemestern:<br />
Sensommarens vecka i fjällen med ripjakt<br />
missar jag INTE. Det är underbart<br />
med stillheten och att följa naturens rytm.<br />
Om man skjuter en och annan ripa är det<br />
mera en bonus.<br />
Om jag var ett bi:<br />
Då skulle jag nog vara ett vinterbi, så att<br />
jag fick leva länge och hinna lära mig<br />
mycket.<br />
men det beror på användningen. Ska jag<br />
göra en glace till revbensspjäll så passar<br />
ljunghonungen mycket bättre.<br />
27
information från<br />
Äntligen!<br />
Nu får Du<br />
Bättre betalt!<br />
En nyhet du har väntat på!<br />
Efterfrågan på svensk honung ökar i butikerna och vi får bättre<br />
betalt. Det betyder att vi i vår tur kan betala dig bättre för den<br />
honung som du levererar till oss under <strong>2010</strong>.<br />
1. Vi betalar dina nya kupor!<br />
Vi vet att många biodlare vill utöka sin biodling, men tvekar på grund av kostnaden.<br />
Därför vill vi gärna hjälpa dig med ett investeringsstöd. Vi står helt enkelt för kostnaden<br />
av minimum 5 kupor åt dig. Allt du behöver göra som motprestation är att leverera 100<br />
kg honung under max 3 år per kupa till ett pris av 20 kronor per kilo åt oss. Erbjudandet<br />
kallar vi PRODUCENTPAKET och det gäller dig som redan har en eller flera kupor<br />
med samhällen. Se nästa sida för pris och villkor.<br />
2. Vi hämtar hos proffsen!<br />
Även du som redan är proffs och är eller vill bli ÅRSLEVERANTÖR till oss får nya, förmånliga<br />
villkor. Den bästa nyheten är att vi hämtar din honung hos dig utan kostnad<br />
om du kan leverera 22 stycken 28 kilos kärl, eller tre 140 kilos kärl, alltså full pall. Du<br />
måste dock kunna ta emot en lastbil med bakgavel lift och ha ett markunderlag som<br />
klarar en handtruck vid lastningen. Se nästa sida för priser och villkor.<br />
3. Oslagbart treårskontrakt<br />
Du som är större biodlare får nu ökad trygghet med ett mycket förmånligt treårskontrakt.<br />
Du blir KONTRAKTSLEVERANTÖR. De första två åren garanterar vi dig ett högt<br />
pris, det tredje kan bli ännu högre om marknaden vill, alltså om priset på honung i butikerna<br />
fortsätter att stiga. Med treårskontraktet kan du jämna ut dina inkomster med<br />
månadsvis förskottsbetalning från oss. Se nästa sida för villkor.<br />
4. Bonus till alla vid 400 000<br />
HF BONUS. Om vi lyckas köpa in 400 000 kilo svensk honung under <strong>2010</strong> så lovar vi<br />
en bonus på 25 öre per kilo till ALLA som varit med och levererat denna honung. Så<br />
uppmuntra dina föreningsmedlemmar! Se nästa sida för villkor.<br />
INTRESSERAD? Läs mer om priser och de specifika villkoren för våra erbjudanden på HF:s hemsida,<br />
www.svenskhonungsforadling.se. Eller ring oss nu! 0735-233101. Vi väntar oss rusning!!!<br />
28 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
information från<br />
Omstart <strong>2010</strong> för HF och <strong>Sveriges</strong> biodlare<br />
Svensk Honungsförädling aB har för avsikt att genom en ny inköpsstrategi skapa några nya typer<br />
av leveransavtal, som vi hoppas och tror är mera anpassade till våra leverantörers olika behov.<br />
Då vi under det senaste året lyckats genomföra helt nödvändiga prisökningar för svensk honung i<br />
dagligvaruhandeln, har vi också lyckats skapa nya förutsättningar för att öka lönsamheten i marknaden<br />
för svensk honung och därigenom kan vi nu erbjuda våra leverantörer högre priser samt<br />
bättre anpassade villkor till de olika behov och önskemål som svenska biodlare har.<br />
1. PRODUCENTPAKET. Vi har förstått att det finns en del biodlare<br />
som vill expandera sin verksamhet, men där kostnaden för<br />
investeringen kan vara ett hinder för expansionen. HF har därför<br />
tagit fram ett Producentpaket där vi står för kostnaden för investeringen<br />
av minimum 5 bikupor. HF:s Producentpaket innehåller<br />
då följande.: Tak, botten, 4 lådor, ramar, vax. Dessa kommer<br />
att finnas i måtten LN samt Langstroth. HF tar investeringskostnaden<br />
för detta och du som biodlare återbetalar investeringen<br />
med honung som du levererar till HF. Hundra (100) kilo honung<br />
under max 3 år per bikupa till ett pris på 20 kronor/kilo. Därefter<br />
är bikupan/-orna din egendom. Producentpaket riktar sig till dig<br />
som idag har bisamhällen och vill utöka antalet. Vi ser helst att du<br />
anmäler ditt intresse för detta innan den 30 maj <strong>2010</strong>.<br />
Producentpaket<br />
Honungspris 20:-/kg<br />
Till säljare som är momsskatteskyldig utbetalar HF moms, f.n. 12%<br />
2. ÅRSLEVERANTÖR. Detta är för dig som redan är, har varit, eller<br />
vill bli leverantör till HF. Du har idag en etablerad biodling och vill/<br />
behöver sälja allt eller delar av din skörd. HF erbjuder dig att leverera<br />
i antingen 28 alt 140 kg kärl som tidigare. Vi erbjuder oss att<br />
hämta honungen hemma hos dig om du kan leverera dubbelpall,<br />
616 kg i 28 kg kärl (22 kärl) lastat enl. gällande instruktion. Vid<br />
leverans i 140 kg kärl hämtar vi hemma hos dig vid full pall 420<br />
kg (3 kärl) lastat enl gällande instruktion. Detta förutsätter att du<br />
kan ta emot lastbil med bakgavellift och att du har ett markunderlag<br />
för handtruck i samband med lastning av åkeriet.<br />
Årsleverantör pris/kg<br />
28 kg kärl vattenhalt
Hos oss finner Du det mesta till Din biodling, kupor, slungor mm.<br />
Skälderhuskupan, en rejäl<br />
kupa som tål tuffa tag.<br />
Självvändande slungare,<br />
lagervara<br />
4-r lågn / langstroth,<br />
6-r alla ramformat,<br />
9-r lågn / langstroth,<br />
samt 39-r radial.<br />
Vaxkakor<br />
Har Du vår katalog <strong>2010</strong> ?<br />
Om inte, Ring<br />
Biredskap <strong>2010</strong><br />
Joel Svenssons Vaxfabrik<br />
Tel: 0431-43 00 55 • www.joelvax.se<br />
Utflykt med nybörjarkursen<br />
eller föreningen ?<br />
Ring oss så bokar vi en tid.<br />
Glasburkar i plastpaket<br />
350, 500 samt 700gr.<br />
Ny prisvärd<br />
avtäckningsbricka<br />
Flexikupan, LN & HLS<br />
Nya slungor till bra priser!<br />
Skälderhusslöja - Anorak - Rejäla skyddskläder med avtagbara huvor - Skälderhusoverall<br />
Joel Svenssons Vaxfabrik, Skälderhus, 266 94 Munka-Ljungby<br />
Tel: 0431-430055, Fax:-431855, Det går även bra att beställa via tel, brev, mail eller fax.<br />
Hemsida: www.joelvax.se, E-post: info@joelvax.se<br />
30 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
Frakt o exp.avgift tillkommer.
Medlems<strong>nr</strong>: Namn:<br />
Tele: Mobil: Adress:<br />
Christer <strong>Bitidningen</strong> Ankarlid 5 <strong>2010</strong> Svensk Honungsförädling AB Säljare/Biodlare<br />
ÅRSLEVERANTÖR <strong>2010</strong> AVTAL Svensk Honung<br />
SÄLJARE/BIODLARE (v.g. texta tydligt)<br />
E-post: Post<strong>nr</strong>: Ort:<br />
BETALNINGSALTERNATIV PRISLISTA<br />
Bankens namn: Vattenhalt 28 kg kärl 140 kg kärl<br />
Bankens clear.<strong>nr</strong>: < 20% 31,00 kr 32,00 kr<br />
Eget bankkonto<strong>nr</strong>: 20,1-23% 30,00 kr 31,00 kr<br />
Eget bankgiro: HF BONUS <strong>2010</strong><br />
Eget plusgirokonto: Vid min. 400 000 kg inköpt av HF <strong>2010</strong> 0,25 kr<br />
MOMSALTERNATIV Ej momsskattskyldig HF lev. som ökar med > 20% jmf 2009 0,25 kr<br />
Momsreg.<strong>nr</strong>:<br />
Leverantör som inlevererar före 31/7 <strong>2010</strong><br />
Leverantör som <strong>2010</strong> levererar för 4:e året i rad<br />
0,25 kr<br />
0,25 kr<br />
SAMLASTNINGSPLATS OCH KVANTITET Sigill godkänd honung kryssa : 1,00 kr<br />
SAMLAST.PLATS : Jag har genomfört BIHUSESYN kryssa:<br />
Förening:<br />
Antal kärl: Kärltyp: 28 kg 140 kg Summa kg ca:<br />
ALLMÄNNA VILLKOR FÖR ÅRSLEVERANTÖRER skördeåret <strong>2010</strong><br />
Avtal:<br />
Avtalet sändes snarast till HF, (före leverans).<br />
Villkoren i detta avtal gäller till och med 31/12 <strong>2010</strong>, eller tills nya prisvillkor utges från HF.<br />
Pris: Se pris enligt ovan. Till säljare som är momsskattskyldig utbetalar HF moms, f.n. 12%.<br />
Genom att fylla i ovanstående ruta för moms reg. ansvarar leverantören för momsredovisning.<br />
Om säljaren ej är momsskattskyldig utbetalas ej moms. Vid betalning via utbetalningskort utgår en avgift på 50:-<br />
Leverans: Honungen inlevereras till HF under <strong>2010</strong>.<br />
HF bekostar frakt vid en samordnad leverans från en eller flera samlastningplatser.<br />
Leverans av >616 kg (full dubbel pall 22 kärl x 28 kg 2 pallar i höjd) hämtas hemma i samband med tömning av respektive plats.<br />
Vid leverans av honung i 140 kg kärl hämtas den hemma vid min. 420 kg (1 pall)<br />
Honungens vikt faställes av HF vid inleverans till Mantorp.<br />
Kärl: Honungen levereras i livsmedelsgodkända returkärl som HF tagit fram. Säljaren kan välja mellan 28- eller<br />
140 kg:s kärl. Säkerhetslock skall användas. HF:s leverantörer lånar (endast för leverans till HF) erforderligt antal kärl.<br />
Ej använda kärl återlämnas vid leverans av honung. Ej återlämnade kärl debiteras med 50:- resp. 200:- st.<br />
Ev. avgift till samlastningsplatsen för hantering betalas kontant vid avhämtning. Honung som levereras i ej livsmedelsgodkända<br />
kärl, klassas som industrihonung och betalas med 17:-/kg. Kärlen skall vara märkta och ifyllda med HF:s locketikett<br />
Vidare debiteras en diskavgift på 25:-/st inkl. moms och kärlen kasseras.<br />
Kvalitet: Honungen kan levereras orörd och grovsilad. Grovsilens maskstorlek max 0,5 mm. Vad avser lukt, smak,<br />
m. m. gäller SBR:s bedömningsreglemente. Honungen som levereras till HF behöver dock ej vara bedömd.<br />
Vattenhalten fastställs vid invägningen på HF. Honung med vattenhalt över 23% mottages ej.<br />
Betalning: Betalning sker normalt 30 dagar efter invägning hos HF<br />
Bonus: Ovanstående bonus gäller endast om HF lyckas med det totala målet att köpa in 400 000 kg svensk honung!<br />
KÖPARE: Svensk Honungsförädling AB Telefon<strong>nr</strong>: 0735 - 233 100<br />
Trumpetarevägen 5 590 19 Mantorp Telefax<strong>nr</strong>: 0142 - 828 59<br />
E-post: hf@biodlarna.org<br />
Bägge parter bekräftar härmed att vi tagit del av villkoren i detta Leveransavtal och godkänner det till alla delar.<br />
Leveransavtalet undertecknas av säljaren och postas till HF.<br />
Säljaren får av HF en undertecknad kopia av Leveransavtalet i retur.<br />
Leverans sker efter kontakt med Svensk Honungsförädling AB<br />
Mantorp den / <strong>2010</strong> Ort den / <strong>2010</strong><br />
31
Leveransavtal<br />
för skördeåret<br />
<strong>2010</strong><br />
32 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
Säljes material mm<br />
Bi&Biodlingstillbehör<br />
Smedgatan 1, Svedala.<br />
Östra Industriområdet (vid Moltex)<br />
Öppet: April-September<br />
Måndag 15-17. Lördag 11-13<br />
Övriga tider efter överenskommelse<br />
Tel 040-160032, 040-162080,<br />
0708-955030, 0708-955025.<br />
Återförsäljare för Joel Svensson.<br />
Samma priser som i katalogen.<br />
Biredskap Freddy Duwe, Vårsta.<br />
Malmtorpsv. 19, 14771 Grödinge.<br />
Öppet 15-19 måndagar.<br />
Sommaröppet även fredagar.<br />
Tel 08-53025347, 070-5107054.<br />
www.freddyduwe.com<br />
Biodligsmaterial allt från större biodling.<br />
Förtecknin via tel 0550-61925<br />
eller mail olle_fredriksson@spray.se<br />
drottningodling Apidea och SweBee<br />
16 av varje. Tillbehör. System NC kassett,<br />
2 st. Ring/mejla för info.<br />
Mobil 070-713 99 75. E-post:<br />
lars.andersson125@bredband.net<br />
P&M bibotten ger torra lådor. Enkel<br />
städning, varroakontroll och fodring.<br />
www.bibotten.se 0700-384041<br />
öppet hus Trogsta Honung Lör. 10 juli<br />
kl 13. Anmälan obligatorisk. Karta, tel,<br />
e-post: www.trogstahonung.se<br />
Snart är den här!<br />
Kent-Inge-kupan 0503-17007<br />
Vaxsmältare, 1 st. anv. för demo och 1<br />
st ny säljes<br />
3500:- pr styck. 0410-334727<br />
6ramars rostfri slungare, silcentifug.<br />
Sjölis honungsslossare/avtäckare.<br />
Uppvärmd sump, 2st pumpar. Samt<br />
div utrustning och de bisamhällen<br />
som övervintrat. Kurt Larsson 0708-<br />
311280, kurt.larsson@gmail.com<br />
rostfri utrustning för hantering av<br />
1-10 ton honung. Säljes komplett<br />
eller i delar till halva nypriset.<br />
Beställ tid för visning i Sala.<br />
biborje@hotmail.com<br />
Tel. 0047 47 46 54 78<br />
Ca 75 st Upplandskupan fr nytt<br />
till bra beg. 500 - 1.500 kr för<br />
kompl. kupa, LN med ramar o<br />
tillbehör. biborje@hotmail.com<br />
Tel. 0047 47 46 54 78<br />
Bi-bibliotek med tidskr., småskrifter,<br />
rapporter och böcker<br />
från 1970-2000. Pris: 2.000 kr<br />
/högstbj. biborje@hotmail.com<br />
Tel. 0047 47 46 54 78<br />
Bi-lab. med div glasvaror och<br />
kemikalier till fyndpris endast<br />
1.000 kr. biborje@hotmail.com<br />
Tel. 0047 47 46 54 78<br />
Lönsam och väl etablerad<br />
salvproduktion till salu.<br />
Omsättning ca 500.000 kr/år<br />
Arbetsinsats ca 700 tim/år.<br />
Starta-upp-hjälp kan ordnas.<br />
Export. biborje@hotmail.com<br />
Tel. 0047 47 46 54 78<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
Gårdsauktion i Öja, Sala:<br />
Fredag den 21e maj<br />
kl 16.00 biredskap, kupor mm<br />
kl 18.00 mindre lantbruk och<br />
div privat.biborje@hotmail.com<br />
Tel. 0047 47 46 54 78<br />
Slunga 4-ramars med motor. Ej använd.<br />
Finns i Njurunda. 060-34009.<br />
Honungsslunga 3 ram hand el motordriven<br />
2000:- 0382-20149.<br />
Bisamhällen<br />
Buckfast bin till salu. Har 50 st. kompletta<br />
bisamhällen. 5 skattlådor till<br />
varje (3/4 LN). Foderlådor o spärrgaller.<br />
Samt tomma lådor och spärrgaller.<br />
Ett parti ramar medföljer. Säljes<br />
allt i ett, eller i små partier. Ring/<br />
mejla för info.<br />
Mobil 070-713 99 75. E-post:<br />
lars.andersson125@bredband.net<br />
Bin och bidrottningar säljs från Örebrotrakten.<br />
Leverans efter 1 maj.<br />
Tel: 0739041387<br />
Början av maj säljes ca 10 bisamhällen<br />
på SVEA och LN ramar. Tel<br />
0733423778.<br />
10 linjeparade buckfastsamhälle<br />
2000:-/st. Anl Hugo Nordhs sjukdom.<br />
Kontakt Lennart Nilsson 044/121342<br />
Bidrottningar<br />
Carnica-F1-bruksdrottningar,<br />
avläggare (LN) och skaksvärm.<br />
Igelstads bigård – 0505-59200.<br />
Friparade krainerdrottningar, varroafri<br />
zon.Rickard 070-2716585<br />
döttrar efter stambokförda och fulltestade<br />
Buckfastdrottningar säljes.<br />
För mer info se www.radabigardar.se<br />
eller ring för best Egon Andersson på<br />
031-88 38 77 eller 0708-78 93 70.<br />
Kullaberg parningsstation<br />
Rasparade Buckfastdrottningar. Nosemafria,<br />
kalkfria, 100 utrensning.<br />
Genetisk bredd i drönararvet. Beställ<br />
Buckfast-drottningar från bästa samhällen<br />
parade på parningsstationen<br />
350: -/st, Kullabi owe.se@telia.com<br />
042-650 45, 0706-693 555. Plus frakt<br />
Marknaden<br />
Bidrott, gula ita. Bisamhällen, kupor,<br />
honungspump 073-8058872<br />
Arne Håkansson<br />
Köpes<br />
Bisamhällen Buckfast, Carnica lev<br />
tidigt på våren. Edward 070 269 9234<br />
edward.w@teliamail.com<br />
Beg. LN lådor, tak osv. Allt av intresse.<br />
Halland med omnejd.<br />
Tel. 0705-423721<br />
Bin eller avläggare i Västra Götaland<br />
Tel 0522-663216/0707-270341<br />
Samhällen på LS 3/4 el. 1/1 med lev.<br />
början av MAJ. Tobias Grandér 0708<br />
166 349. Uppsala<br />
rörverk för honung köpes. Tel 0708-<br />
404121<br />
Ligusticabin helst LN/HLS. Material o<br />
andra raser intressant. 0730883170<br />
phmagnusson@hotmail.com<br />
Bifolk - helst varrofritt. Åse Markussen,<br />
Skee (Strömstad), 0526-27005<br />
(helg) eller +4793804814 (veckan)<br />
33
oBS! Helt gratis!<br />
Medlemsfokus <strong>2010</strong><br />
Broschyrställ, bottentips,<br />
medlemssiffror, utmärkta bigårdar, mm!<br />
Värvarpaket <strong>2010</strong><br />
Rekvirera årets Värvarpaket till föreningar<br />
och distrikt! Värvarpaket <strong>2010</strong><br />
beställs i första hand via e-post till:<br />
maj-britt.jarnvall.sbr@biodlarna.org.<br />
I andra hand på telefon - 0735- 233 123.<br />
infobigården Nytt broschyrställ!<br />
Att sprida information om biodlingen är en central funktion för<br />
Infobigården. Möjligheten att ta med sig information hem för de<br />
intresserade är ett viktigt komplement. Det nya broschyrstället består<br />
av ett A4 och två A5-fack där föreningen kan erbjuda lämpligt informationsmaterial.<br />
Från SBR kan rekvireras t.ex. flyern ”Lär dig biodling”<br />
och överexemplar av <strong>Bitidningen</strong>. En annan möjlighet är att placera<br />
föreningens egna informationsblad i ett av facken. Eventuella sponsorer<br />
kan också erbjudas plats för en trycksak.<br />
Broschyrstället kostar 450:- och köps enklast i Bibutiken på www.<br />
biodlarna.se eller beställs hos Maj-Britt Järnvall på telefon 0735-233<br />
123. Ev. frakt tillkommer.<br />
Värvarpaket <strong>2010</strong> består av:<br />
– 50 eller 100 flyers ”Lär dig biodling”<br />
– 10 medlemsvärvarfoldrar ”Egen honung är guld värd”<br />
– 8 inspirationsaffischer (gäller föreningar som inte rekvirerat dessa tidigare)<br />
– 5 affischer – ”Informationskväll om biodling”<br />
– 5 affischer – ”Inbjudan till studiecirkel”<br />
Bigårdsskylt<br />
en ”utmärkt” bigård kan rädda dina samhällen!<br />
vinter har dessvärre några av våra biodlarkollegor drabbats<br />
I av ofrivilliga skador på sina bisamhällen i samband med bl.a.<br />
skogsavverkning i bigårdens närhet. Med en välplacerad Bigårdsskylt<br />
i bigården kan ägaren till bisamhällena alltid nås. Skylten<br />
ger också en signal att här finns något, som man bör vara aktsam<br />
om. Tankarna kan också leda till att kontakta ägaren före<br />
ev. arbetens påbörjande. Honungskunder blir också upplyst om<br />
var det finns honung att köpa.<br />
Bigårdsskylten kostar endast 99:- inklusive frakt och tryck<br />
av namn och telefon/adress. Beställningen skickar du till epost:<br />
sbr@biodlarna.org eller ring Maj-Britt Järnvall på telefon<br />
0735-233 123.<br />
34 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
Medlemssiffror vecka 13<br />
Totalt antal inskrivna medlemmar uppgick i slutet av mars (vecka 13) till 9105<br />
st. Jämför vi med fjolårets slutsumma på 9574 saknades 469 st. En del ”gamla”<br />
medlemmar kommer att lösa medlemskap under vårmånaderna. Det största tillskottet<br />
kommer emellertid i form av nya medlemmar/biodlare. Fram t.o.m. vecka<br />
13 hade vi fått 434 nya biodlare/medlemmar. I fjol rekryterades rekordmånga nya<br />
– totalt 877 st. Når vi dit även i år? Vi har de bästa rekryteringsmånaderna framför<br />
oss, så hoppet finns!<br />
Med vänliga hälsningar!<br />
Janne Mårtensson, SBR<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
Årets nya medlemmar i SBR erbjuds<br />
att köpa fyra rabatterade<br />
startpaket med olika innehåll.<br />
Bokpaket och Profilpaket<br />
rekvireras från SBR. Kuppaket<br />
och Skyddspaket inhandlas hos<br />
någon av våra redskapshandlare.<br />
Medverkande redskapshandlare<br />
<strong>2010</strong>:<br />
joel Svenssons Vaxfabrik,<br />
Munka Ljungby - 0431-<br />
430055<br />
Lovö Honung, Järfälla -<br />
08-7617744<br />
LP:s Biodling, Säffle -<br />
0533-63111<br />
MS Biredskapsfabriken,<br />
Töreboda – 0506-<br />
10273<br />
oscar gustafsson<br />
Biredskap, Varberg<br />
– 0340-620021<br />
Medlemmar v. 13 <strong>2010</strong><br />
Fullbetalande: 7980<br />
Familjemedlemmar: 626<br />
Nya medlemmar: 434<br />
Juniorer: 65<br />
Totalt: 9105<br />
SBR-bottnen <strong>2010</strong><br />
Försäljningssuccé och ett tips<br />
Efterfrågan på den nya SBR-bottnen överträffade alla våra förväntningar. Inte kunde<br />
vi ana att den var så efterlängtad! Första upplagan tog slut på knappt 4 veckor, tidigare<br />
försäljningstakt pekade på att det skulle ha tagit 4 månader. Det blev några veckors<br />
leveransstopp medan en ny omgång tillverkades.<br />
Ett tips på en mycket praktisk och enkel landningsplats för bina ser du på bilden.<br />
En perforerad plåt vinklas med en 5 cm kant. Kanten sticks in mellan bottnen och kupbänken.<br />
Den enkla fastsättningen gör landningsplåten lätt att flytta, om samhället ska<br />
ut på vandring till nytt drag eller placeras i en ny bigård av något annat skäl. Målad i<br />
olika färger hjälper plåtarna också bina med orienteringen till rätt kupa. Du har kanske<br />
observerat att bina nu och då ”slår runt” på rygg vid landningen. En slät och våt yta gör<br />
att dem då ofta inte kan komma loss, utan får sluta sina dagar fastklibbade på det våta<br />
underlaget. Perforeringen minskar risken för bina att fastna med vingarna i kondenseller<br />
regnvatten. Plåt är också ett tåligt material, som är lätt att rengöra efter t.ex. vårens<br />
rensningsflykt. Om man väljer måtten 33 cm x 20 cm, får man ut maximalt antal bitar<br />
av en standardplåt. Dvs inget spill och lägsta möjliga pris per landningsbräda.<br />
Startpaket till alla nya!<br />
35
Statistik över <strong>Sveriges</strong> <strong>Biodlares</strong> riksförbunds verksamhet 2009<br />
Sammanställning av distriktens årsrapporter 2009<br />
Svarsprocent<br />
Rapport<br />
lämnat<br />
av<br />
Medlemmar<br />
antal i<br />
distrikt<br />
Medeltalvinterfoder<br />
(kg)<br />
Skörd<br />
per<br />
invintratsamhälle<br />
Skörd<br />
totalt (kg)<br />
Antal<br />
samhällen<br />
per<br />
medlem<br />
Invintrade<br />
samh.<br />
hösten<br />
2009<br />
Köpta<br />
samh./<br />
avlägg<br />
2009<br />
Såldas<br />
amhällen<br />
2009<br />
Avläggaresommaren<br />
2009<br />
Förluster<br />
%<br />
Förluster<br />
2009<br />
Invintrade<br />
samh.<br />
hösten<br />
2008<br />
Bedriver<br />
biodling<br />
som<br />
näring<br />
Bedriver<br />
biodling<br />
privat<br />
Män Kvinnor<br />
Distrikt<br />
Götaland<br />
Blekinge 79 20 86 2 642 102 16% 155 13 30 680 7 18651 29 15 237 99 41,8%<br />
Gotland 29 2 23 8 664 90 14% 390 128 26 814 26 25958 39 13 109 31 28,4%<br />
Göteborg o Bohus 209 68 227 15 1541 272 18% 382 63 89 1689 6 30338 20 14 719 277 38,5%<br />
Halland 160 41 173 17 1409 183 13% 321 54 89 1521 8 54901 39 10 468 201 42,9%<br />
Jönköping 276 59 298 18 1815 352 19% 608 116 138 2113 6 47807,5 26 13 633 335 52,9%<br />
Kalmar läns norra<br />
Kalmar läns södra 120 27 98 14 1577 97 6% 185 44 78 1744 12 62888 40 15 379 147 38,8%<br />
Kronoberg 150 39 159 12 1724 174 10% 602 225 88 1983 10 61545 36 14 458 189 41,3%<br />
Skåne 384 63 384 43 5277 627 12% 1315 280 190 5782 13 187404 36 16 1190 447 37,6%<br />
Skaraborg 220 58 226 34 2586 444 17% 766 104 86 2865 10 99601 39 15 563 278 49,4%<br />
Älvsborgs läns no 215 52 189 12 1194 206 17% 401 104 143 1477 6 29621 25 14 352 267 75,9%<br />
Sjuhärad 134 23 127 17 992 151 15% 295 38 62 1164 7 33259 34 14 275 157 57,1%<br />
Östergötland 153 58 175 27 2033 268 13% 413 126 95 2097 10 68223 34 18 587 211 35,9%<br />
Summa 2129 510 2165 219 21454 2966 14% 5833 1295 1114 23929 9 720197 34 14 5970 2639 44,2%<br />
Svealand<br />
Dalarna 117 38 144 11 1047 181 17% 156 30 42 1020 7 27494 26 16 283 155 54,8%<br />
Stockholm 87 31 905 154 17% 331 159 53 964 8 28691 32 15 638 118 18,5%<br />
Södermanland 124 67 172 15 1432 302 21% 384 65 155 1601 8 44204 31 16 417 191 45,8%<br />
Uppsala 57 28 67 10 669 131 20% 252 24 32 788 9 22259,5 33 15 279 85 30,5%<br />
Värmland 90 21 90 20 1340 200 15% 300 85 52 1364 12 23927 18 16 289 111 38,4%<br />
Västmanland 57 20 67 10 444 125 28% 131 25 45 452 6 14843 33 17 211 77 36,5%<br />
Örebro 80 23 86 14 1088 334 31% 325 39 63 1103 11 17357 16 15 298 103 34,6%<br />
Summa 612 228 626 80 6925 1427 21% 1879 427 442 7292 9 178776 26 16 2415 840 34,8%<br />
Norrland<br />
Gävleborg 78 29 85 22 1327 228 17% 297 47 75 1405 13 33671 25 18 263 107 40,7%<br />
Jämtland 19 10 21 8 175 29 17% 61 31 32 205 7 5940 34 15 114 29 25,4%<br />
Norrbotten 59 22 73 2 201 35 17% 42 9 28 279 3 4958 25 18 171 81 47,4%<br />
Västerbotten 99 50 130 8 959 136 14% 107 38 34 926 6 14483 15 17 227 149 65,6%<br />
Västernorrland 40 13 43 7 1011 302 30% 53 18 13 809 15 13780 14 5 200 53 26,5%<br />
Summa 295 124 352 47 3673 730 20% 560 143 182 3624 9 72832 20 15 975 419 43,0%<br />
Hela riket<br />
Götaland 2129 510 2165 219 21454 2966 14% 5833 1295 1114 23929 9 720196,5 34 14 5970 2639 44,2%<br />
Svealand 612 228 626 80 6925 1427 21% 1879 427 442 7292 9 178775,5 26 16 2415 840 34,8%<br />
Norrland 295 124 352 47 3673 730 20% 560 143 182 3624 9 72832 20 15 975 419 43,0%<br />
Summa 3036 862 3143 346 32052 5123 16% 8272 1865 1738 34845 9 971804 30 15 9360 3898 41,6%<br />
36 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
SBr:s statistik<br />
– kommentar<br />
Det är en mindre procent av oss medlemmar<br />
som rapporterar statistik<br />
jämfört med året innan. Men ju fler som<br />
lämnar rapport ju bättre kan man utläsa<br />
förändringstrender. Det är inte svårt att<br />
fylla i blanketten. Vi riskerar inte någonting<br />
genom att fylla i den. Det är anonymt.<br />
Det är bra om ni informerar om detta i<br />
föreningarna och distrikten!<br />
Något distrikt misslyckats fortfarande<br />
med att lämna uppgifter till expeditionen.<br />
Älvsborgs länns norra och Västerbottens<br />
distrikt är överlägset bäst.<br />
Räknar man ihop antalat av dem som<br />
bedriver biodling privat och som näring<br />
blir det färre än då man summerar kvinnor<br />
och män. En anledning är att det finns<br />
medlemmar som inte har några bin, frivilligt<br />
eller ofrivilligt.<br />
Vinterförlusterna ligger kvar ganska<br />
högt, ca 16 %, men varierar kraftigt mellan<br />
olika områden. Norrland har legat lågt<br />
i flera år, men förra vintern steg förlusterna<br />
kraftigt. Kalmar läns södra och Kronoberg<br />
har som vanligt lägst vinterdödlighet.<br />
Hur gör ni? Skriv och tala om för oss<br />
i <strong>Bitidningen</strong>.<br />
Skörden per invintrat samhälle är<br />
genomsnittligt, 30 kg. Det lönar sig att ha<br />
låga vinterförluster. Kalmar läns södra<br />
får högst medelskörd, 40 kg. Medelskörden<br />
räknas ju på antalet invintrade samhällen<br />
hösten innan. Ekonomiskt sett det<br />
korrekta sättet.<br />
Västernorrland har nog missat en<br />
etta då det gäller mängden socker till invintringen.<br />
det skall säkert vara 15 iställer<br />
för 5 kg. 15 kg är ett bra riktmärke<br />
som minimimängd socker i fodergivan<br />
till vintern.<br />
Antalet medlemmar har ökat, äntligen!<br />
Hoppas det håller i sig! Det arbetar<br />
vi för, på olika sätt.<br />
Andelen näringsidkare i procent räknat<br />
fortsätter att öka. Högst sannolikt<br />
också i absoluta tal. Antalet bisamhällen<br />
per medlem ligger kvar på 9. På Gotland<br />
är nog andelen näringsidkare störst.<br />
Red<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
Miljövänlig<br />
myrbekämpningsmetod<br />
Som alla andra biodlare hade jag ofta problem<br />
med myror. Jag läste någonstans att myror<br />
kunde bekämpas med äggskal. Så jag provade.<br />
Jag sparar alla äggskal från okokta hönsägg,<br />
låter dem ligga och torka och därefter krossar<br />
jag skalen med mortelstöten till storlek ca 1 2<br />
mm. Dessa skal strör jag runt bikuporna. Det<br />
dröjer en till två veckor innan effekten märks.<br />
Sedan är det inte en hundradel så många<br />
myror i och kring bikuporna!<br />
Hur äggskalen fungerar vet jag inte. Men<br />
fungerar gör det!<br />
Vi minns<br />
Erik Ståhle<br />
Kalix Bf<br />
Gunnar Hoflund<br />
Motala Bf<br />
He<strong>nr</strong>y Gröndahl<br />
Söderåsens Bf<br />
Lars Linderoth<br />
Vikbolandets Bf<br />
Bertil Genbäck<br />
Åsele Bf<br />
Thage Lundin<br />
Göteryd-Markaryd Bf<br />
Biodlarresa till Litauen<br />
Brev till<br />
redaktionen<br />
Vi hade också myror på vår inbyggda<br />
veranda, år efter år. Vi provade med gröna<br />
myrgiftsdosor, som hjälpte några veckor, men<br />
därefter återkom myrorna. Sedan strödde vi<br />
krossade äggskal på golvet där myrorna fanns.<br />
Efter två veckor var myrorna helt borta. Och<br />
återkom inte heller den sommaren. Giftfritt<br />
för småbarn, till skillnad från myrgiftsdosorna.<br />
Och miljövänligt.<br />
Nu sparar jag krossade äggskal hela året<br />
i en spann, för användning under vår och<br />
sommar.<br />
Anita Thörn von Rosen Mörarp<br />
Honung Köpes<br />
Svensk Landskapshonung<br />
www.landskapshonung.se<br />
Grovsilad, med vattenhalt under 20%.<br />
Ingen leverans för stor,<br />
ingen för liten.<br />
Rune Axelsson, Småland, 0491-66044<br />
Lars Hedlund, Gotland, 0498-32061<br />
Gunnar Henningsson, Värmland, 0551-<br />
23039<br />
Lars Höglund, Norrland, 076-8471086<br />
Östen Härdell, Östergötland, 0121-24046<br />
Ove Kaye, Dalsland, 070-6866526<br />
Håkan Lantz, Östergötland, 0142-13560<br />
Dan Levin, Sörmland, 0158-20165<br />
Bo-Göran Nilsson, Skåne, 046-771106<br />
Lars Pettersson, Värmland, 0533-63111<br />
Anders Wizping, Småland, 073-6160486<br />
Vi besöker återigen Litauens biodlares årliga kongress med utställning och<br />
försäljning och fest. Besök hos enskilda biodlare. m.m. Svensktalande guide<br />
medföljer i Litauen.<br />
Tid: Första veckoslutet i augusti, torsdagen 29 juli – tisdag 3 aug. <strong>2010</strong>.<br />
Pris: 5 400 kr. Sista anmälningsdag 31 maj. Antalet platser är begränsat.<br />
Resan utgår från Skavsta flygplats (Nyköping), Buss i Litauen, hotell allt inkl.<br />
Kontaktperson Lars Nolberger Tel. 0501-356 83, 070-642 42 36.<br />
Mariestads Biodlareförening/Skaraborgs Biodlaredistrikt<br />
Ligusticabiodlarna<br />
öppet hus på Visingsö lördag 15 maj drottNiNGodLiNG<br />
Kl 11.15- ca 15.00 vid vår nyuppförda stuga vid Persgården och vår rasparningsplats.<br />
Aktiviteter för hela familjen. Info och anmälan Per-Olof Wagnsgård 036-50509,<br />
gärna före 5 maj. – Stugvisning. – Tipspromenad med drottningutlottning. – Bert<br />
Trybom visar bilder om drottningavel. – Leif Svensson berättar om drottningodling.<br />
– Walle Johansson musik i trädgården. – Jan-Axel Lindeberg säljer honung och biredskap<br />
(beställ redskap före 5 maj). – Michael Cornell och Krister Linell från SBR.<br />
– Persgården säljer fika och har konstutställning.<br />
37
Distrikt<br />
Granndistrikt är välkomna<br />
Blekinge biodlardistrikt Utbildning om<br />
honungshantering on 19 maj kl 18-ca 21.30 på<br />
Hasselstads Bygdegård. Bo-Göran Nilsson,<br />
Karaby. – Lagarna om livsmedel, – Kvalitetssäkring,<br />
– Honung en levande produkt, – Skillnaden<br />
på ympning, rörning, – Honungens konsistens,<br />
– Ympningssystem, – mm. Fika serveras<br />
till självkostnad. Anmälan senast 15 maj till<br />
Helena Ancker Book, hanckerbook@hotmail.<br />
com Tel 0456-31612, eller Anita Danielsson,<br />
daidason@gmail.com Tel 0457-15459<br />
Kalmar Läns Södra distrikt Ingelstorpsmötet<br />
13 maj på Ingelstorpsskolan Smedby. Samling<br />
i bigården kl 11.00. Kl.12.00 talar yrkesbiodlaren<br />
Björn Jacobsson, Fristad om honung från<br />
kupa till hink. Värdförening Nybroortens Bf.<br />
Kaffeservering, lotteri. Kennerth Fransson,<br />
Källebergs Biredskap erbjuder material till<br />
försäljning. Bimarknad lö 29 maj kl 13-17 på<br />
Staby Gårdshotell, Högsby. Kl 15 föreläser<br />
Preben Kristiansen om biodling i Canada. Kennerth<br />
Fransson, Eriksmåla säljer biredskap.<br />
Biodlare, som har egen utrustning att sälja,<br />
är också välkomna. Kaffe serveras.<br />
Sjuhärads-Biodlardistrikt Kurs Godkänd<br />
biodlare i Borås 25 maj. Kostnad ca.300 kr.<br />
Anmälan till Bengt Kling senast 14 maj bengt.<br />
kling@telia.com Passa på, först till kvarn. Tel.<br />
0705-40 05 79.<br />
Skåne Biodlardistrikt Informationsdag 8 maj<br />
kl 10-16 på Lyby församlingsgård (utanför Hörby<br />
intill Lyby kyrka). Förbättra dina bins hälsa och<br />
din biodlings resultat. Bo Lindahl leder dagen.<br />
Programpunkter: – Eigil Holm från Danmark,<br />
författare till böcker om biodling ger sin syn<br />
på dansk och svensk biavel och biodling. – Alf<br />
Sjöberg från SBR:s avelskommitté orienterar<br />
om riksförbundets planer vad gäller framtida<br />
avels och bihälsofrågor. – Talesmän för länets<br />
parningsplatser och avelsstationer: Hallands<br />
Väderö, Ven, Kristianstads drottningodlare,<br />
Kullabygdens avelsbigård. Tomelilla och<br />
Lunds drottningodlare talar om vad deras<br />
verksamheter erbjuder för service åt oss.<br />
Korta anföranden. – Lite om inseminering<br />
blir det också. Det kostar 125 kr/pers att<br />
delta inkl. lunch och kaffe. Anmälan till Ingrid<br />
Bondeson tel. 042-321285, 0739-775253, eller<br />
mail ingrid.bondeson@telia.com senast 6 maj.<br />
Utbildning Godkänd biodlare 28 maj kl 9-17.30<br />
på Lyby Församlingsgård (utanför Hörby intill<br />
Lyby kyrka). Preben Kristiansen genomför<br />
utbildning enligt Statens jordbruksverks<br />
föreskrifter (SJVFS 1992:38, Omtryck SJVFS<br />
2002:46). Kursen berättigar till intyg för att bli<br />
Godkänd biodlare enl. Jordbruksverkets krav.<br />
Man måste ha praktisk erfarenhet av biodling<br />
under minst tre år. Kostnad: 150:- inkl Lunch<br />
och kaffe. Deltagaranmälan till Ingrid Bondesson<br />
042-321285 eller ingrid.bondeson@telia.<br />
com senast den 26 maj.<br />
östergötlands distrikt SBr Quinnor, Östergötland<br />
träffas i Åtvids Bf:s bigård lö 8 maj kl<br />
09.30. Ring eller maila får du vägbeskrivning.<br />
Tel 0120-13733 eller gudrun.deval@swipnet.<br />
se<br />
Föreningar<br />
Grannföreningar är välkomna<br />
Bergslagens Bf Upptaktsmöte fr 14 maj kl<br />
17.30 vid bigården Plantmarknaden i Lindes-<br />
MÖtEn OCH kURSER<br />
berg. Marco pratar kort om växter som ger<br />
mycket nektar och pollen.<br />
Bjäre Bf Sommarmöte on 19 maj kl 18 i föreingsbigården<br />
Rosenhult, Förslöv. Uttlottning<br />
av drottningar samt kaffe och fika.<br />
Borensbergsortens Bf Biutrustningsloppis<br />
2 maj kl14 på parkeringen vid Trädgårdstorp.<br />
(Från Husbyvägen åk upp Norrbygatan till skylt<br />
Trädgårdstorp). Har Du biutrustning som Du<br />
inte behöver kan Du passa på att sälja den<br />
på vårt Loppis. Det som skall säljas måste<br />
vara noggrant rengjort och flamberat. Var<br />
och en säljer sina saker från bakluckan på<br />
bilen. Utflykt 29 maj till Biredskapsfabriken<br />
i Töreboda. Anmälan till Maj-Lis 0141-71202.<br />
Studiecirkel i biodling planeras under ledning<br />
av Lotta Fabricius. Vi träffar henne efter<br />
loppiset 2 maj. Anmälan snarast till Maj-Lis<br />
0141-71202.<br />
Boråsortens Bf Bimöte vid föreningsbigården<br />
Ramshulan på Rya Åsar i Borås. Varje tisdag<br />
kl. 18. Start 4 maj. Medtag fika. Information<br />
om drottningodling ring Sven Bergqvist 0707-<br />
495744.<br />
dalslands Södra Bf Vårträff 1 maj kl 14 i<br />
Gunnar Falks bigård vid infarten till brukshundklubben<br />
strax norr om Vänersborg: Våren<br />
i bikupan. Familjeaktiviteter. Tipspromenad.<br />
Medtag kaffekorg, bikläder och nya intresserade<br />
biodlare. Kontaktman Gunnar Falk<br />
Tel 0521-17563. Nuntorpsdagarna 29-30 maj<br />
finns vi med på i Brålanda. Vi gör PR för bin,<br />
biodling och vår förening. Kontaktman Peter<br />
Gullin 0521-31399, 0709-512411.<br />
Göinge Bf Vårmöte10 maj kl 18.30 i Biåkra,<br />
föreningsbigården i Glimåkra. Utlottning av<br />
bidrottningar! Föreningsbigården öppnar må<br />
3 maj. Öppen alla måndagar fram till mitten<br />
av september mellan kl 18- 21. Vårstädning lö<br />
17 och sö 18 apr kl 10.<br />
Harplinge Bf Sommarträffar varannan lördag<br />
jämn vecka hela sommaren med start 10 april.<br />
Sista träffen 11 sep. Mötena börjar 13.30 med<br />
genomgång av samhällena i föreningsbigården<br />
vid Plönninge. Varje möte avslutas med eget<br />
fika för den som vill.<br />
Hisingens Bf Öppet hus 13 maj kl 12-17 i<br />
Bigården Ljungängsbacken . Tipspromenad,<br />
servering och lotteri.<br />
Höglandets Bf Info- och planeringsmöte to<br />
20 maj vid visningskupan/bigården hos Olle<br />
och Birgit Johansson i Grimstorp. I samband<br />
med detta firar vi föreningens 25-årsjubileum<br />
med en bit mat, kaffe, tipsrunda, mm. Anmälan<br />
senast 17 maj till Olle 070-2285307 eller Birgit<br />
070-5970345.<br />
Högsbyortens Bf Bigårdsträff to 6 maj kl 18.<br />
Föreningsbigården, Storgatan 64, Högsby,<br />
öppnar för säsongen och är öppen varje<br />
torsdag kväll från kl 18 under sommaren.<br />
Bimarknad lö 29 maj kl 13-17. Staby Gårdshotell,<br />
Högsby. Kl 15 föreläser Preben Kristiansen<br />
om biodling i Canada. Kennerth Fransson,<br />
Eriksmåla säljer biredskap. Biodlare, som har<br />
egen utrustning att sälja, är också välkomna.<br />
Kaffe kan köpas.<br />
Karlstadortens Bf Temakvällar, möten under<br />
följande torsdagskvällar, alltid kl 19. 20/5<br />
(Alster/Nyed). För träffarna i Alster/Nyeds regi<br />
träffas vi i Ulvsby ordenshus.<br />
Lidköping-Kållands Bf Drottningodling 1<br />
maj-15 juni (4 ggr) i Nya bigården. Bigårdsbesök<br />
hos Roland Eriksson to 6 maj kl 18.30.<br />
Samling i bigården. Information till närboende<br />
lö 15 maj kl 10 i Nya bigården.<br />
Lindomeortens Bf Möte ti 4 maj kl.18.30 i<br />
Våmmedals Västergård, Streteredsvägen 7<br />
Almanackan<br />
Kållered.<br />
Lunds Biodlare Kurs i drottningodling startar<br />
4 maj kl 19 på Lineros Fritidsgård.<br />
Anmälan till Sven-Åke Nilsson 046-127779.<br />
Munkaljungby Bf start torsdagsträffar 6 maj<br />
kl 18 vid bigården i Axtorp, t o m 2 sep.<br />
Mölnlycke Bf Larvdag 5 juni kl 10.30 på Råda<br />
Säteri. Du larvar själv eller med vår hjälp eller<br />
köper 2-dagarslarver som du beställer senast<br />
31 maj av Egon Andersson, tfn 031-88 38 77<br />
eller via mail: egon@radabigardar.se<br />
Nässjöortens Bf Biprat to 6 maj kl.18.<br />
inbjudna Södra Vedbos biodlare. Planeringsmöte<br />
för kupansvariga to 20 maj kl 18.<br />
Planering av Drottningodling båda träffarna<br />
å Föreningsbigården Flustret Nässjö.<br />
Sundbybergs och Spångaortens Bf Under<br />
perioden 5 maj till 22 september träffas vi varje<br />
onsdag kl 18 vid vår bigård på Eggeby gård.<br />
19 maj kl 18 har vi föreningsdag med korvgrillning<br />
och dricka. www.sundbybergsbf.se<br />
Söderåsens Bf Drottningodling lö 15 maj hos<br />
Lars Göransson.<br />
Södra Vätterbygdens Bf Drottningodlingens<br />
dag lö 15 maj på Visingsö. Start 11.15. Värdföreningar<br />
är Ligusticabiodlarna och Visingsö Bf.<br />
Detta är ett upptaktsmöte inför kommande<br />
drottningodlingskurser och inseminationskurser.<br />
Vårresa lö 22 maj. Avfärd 07.30. Tema<br />
drottningavel i stor skala, avläggare, vaxhantering,<br />
biprodukter. Lotteri. Medtag fikakorg.<br />
Anmälan senast 5 maj till Gunilla Lindell tel.<br />
0390-50252 eller email: lindell.gunilla@gmail.<br />
com Brunstorpsträffar. Föreningsbigården<br />
öppen varje onsdag 26 maj, kl 17-19. Möjlighet<br />
att ta larver från föreningens samhällen.<br />
tidaholms Bf Årets studiecirkel för ”Nybörjare<br />
och Nybliven Biodlare” . Praktiska övningar i<br />
olika bigårdar i maj. Det finns plats för fler<br />
deltagare. Måndagsträffar på Djurgården Atollen,<br />
varje måndag kl18 under tiden 26/4-30/8.<br />
Visning av bin och demonstration av skötsel<br />
i föreningens Bipaviljong. Vi avslutar med<br />
”Bisnack” och gemensamt fika. För de som<br />
vill ha självutbildning av studiematerialet ”Min<br />
första- eller Min andra sommar som biodlare”<br />
kan få hjälp med praktisk övning. Nyfikna är<br />
välkomna att titta in i en bikupa. Studieresa ti<br />
18/5 till Mariestads Bf. Korvgrillning på Atollen<br />
må 24/5 kl.19. Föreningen bjuder på den<br />
traditionella korvgrillningen. ”Bi i varje By” on<br />
26/5 kl19. Föreningen sänder radioprogram i<br />
Tidaholms Närradio på 101,6 mhz. Se www.<br />
tidaholmsbiodlarforening.se<br />
Uddevallanejdens Bf Vårutfärd lö 15 maj kl<br />
19. Se första sidan och sidan 20 samt annons<br />
Bohusläningen. Vårfejardag lö 29 maj kl 10 på<br />
Mollön.Vi städar inför sommaren. Kaffe med<br />
dopp serveras för 10 kronor.<br />
Vikbolandets Biodlare Vårfrukost lö 1 maj kl<br />
9 i Boglinatorpet vid Ö Stenby Kyrka. Öppet i<br />
Föreningsbigården vid Ö Stenby Bygdegård kl<br />
18-20 varje tisdag 12/5- 27/7. Nyheter läggs ut<br />
på vår hemsida www.vikbolandets-biodlare.<br />
se.<br />
Värnamoortens Bf Vårmöte lö 15 maj kl 14 hos<br />
Anders Sand i Öreryd. Avresa kl 13 för samåkning<br />
från kulturhuset Cupolens parkering.<br />
Kaffekorg medtages.<br />
örebro Bf Arbetsmöten och passning onsdagar<br />
kl 17-20 i nya föreningsbigården Karlslund<br />
(4 km väster om Örebro). Öppnar under maj<br />
när säsongen medger.<br />
östra Blekinge Bf Pristugan i Mölletorp<br />
öppnar sö 2 maj kl 10.<br />
38 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>
FÖRBUnDSEXPEDitiOnEn<br />
Trumpetarevägen 5, 590 19 MANTORP<br />
Tel: 0735-233100 Fax: 0142/828 59<br />
Förbundssekreterare:<br />
Michael Cornell, 0735-233121<br />
Utvecklingskonsulent:<br />
Jan Mårtensson, 0735-233125<br />
Bihälsokonsulent:<br />
Preben Kristiansen, 0735-233122<br />
Sekreterare:<br />
Maj-Britt Järnvall, 0735-233123<br />
E-post: maj-britt.jarnvall.sbr@biodlarna.org<br />
Medlemsregister & ekonomi:<br />
Anette Agouda, 0735-233127<br />
E-post: anette.agouda.sbr@biodlarna.org<br />
Plusgiro: 86 85-0.<br />
Bankgiro: 413-6149.<br />
öppet: må-to: 08.00 -16.00<br />
fre: 08.00 - 14.00. Lunchstängt 12.00 - 13.00.<br />
Artiklar och mötesnotiser till BitidNiNGeN<br />
Skickas till redaktörens adress. Författarna<br />
ansvarar för innehållet i sina artiklar, som ej<br />
behöver återge redak tionens eller förbundets<br />
mening. Ett år efter utgivning av den<br />
tryckta tidingen läggs denna ut på SBR:s<br />
hemsida biodlarna.se<br />
Annonser till BitidNiNGeN<br />
Till <strong>Bitidningen</strong>s redaktör. Se adresser och<br />
telefon och e-post härintill. Annonspriser se<br />
annonssidan Marknaden.<br />
HF:s kOntOR OCH taPPStatiOn,<br />
Trumpetarev. 5, 59019 MANTORP. 0735-233100,<br />
Fax: 0142/ 82859. E-post: hf@biodlarna.org<br />
Plusgirokonto: 47 51 85-5,<br />
Bankgirokonto: 413-6131<br />
öppettider må-fr: 08.00-15.00<br />
<strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong><br />
FörBUNdSordFörANde<br />
Jonny Ulvtorp,<br />
Stenabyvägen 11, 37294 LISTERBY<br />
Tel. 0457-30489, 0735-233130.<br />
E-post: jonny.ulvtorp.sbr@biodlarna.org<br />
ViCe FörBUNdSordFörANde<br />
Arne Johansson, Brännemo Stenatorp 3,<br />
54015 Väring. Tel 0500-462135.<br />
E-post: arne.johansson.sbr@biodlarna.org<br />
FörBUNdSSeKreterAre<br />
Michael Cornell Tel: 0735-233121<br />
E-post: michael.cornell.sbr@biodlarna.org<br />
UtVeCKLiNGSKoNSULeNt<br />
Jan Mårtensson. Tel 0735-233125.<br />
E-post: jan.martensson.sbr@biodlarna.org<br />
BiSJUKdoMSKoNSULeNt<br />
Preben Kristiansen. Tel 0735-233122.<br />
E-post: preben.kristiansen.sbr@biodlarna.org<br />
redAKtör<br />
Erik Österlund,<br />
Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg.<br />
Tel: 0582-611682, 0735-233126.<br />
E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
Vd: Christer Ankarlid 0735-233101.<br />
E-post: christer.ankarlid.hf@biodlarna.org<br />
Sekr.: Gunnel Hertzman, 0735-233103.<br />
E-post:gunnel.hertzman.hf@biodlarna.org<br />
Kvalitet: Ann-Charlott Nystedt, 0735-<br />
233108. E-p: lotta.nystedt.hf@biodlarna.org<br />
ekonomi: Maria Krantz, 0735-233105<br />
E-post: maria.krantz.hf@biodlarna.org<br />
kOMMERSiElla annOnSER<br />
Ta kontakt med <strong>Bitidningen</strong>s redaktion, Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg.<br />
Tel 0582-611682. E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
Uppslag (två sidor): s/v 18.000:-, 4-färg 21.000:-.<br />
Baksidan: format - hela sidan utom 7 cm överst av sidan: ej s/v, 4-färg 15.000:-.<br />
Helsida (1/1): s/v 9.900:-, 4-färg 12.900:-.<br />
Halvsida (1/2), format - 183 mm bred x 130 mm hög, 120 mm bred x 200 mm hög, eller<br />
motsvarande: s/v 5.400:- 4-färg 7.400:-.<br />
Kvartssida (1/4), format - 183 mm x 65 mm, 120 mm x 100 mm, 57 mm x 210 mm, eller<br />
motsvarande: s/v 3.000:-, 4-färg 5.000:-.<br />
Åttondelssida (1/8), format - 120mm x 50mm, 57 mm x 105 mm: s/v 1.700:-, 4-färg<br />
3.000:-.<br />
Sextondelssida (1/16), format - 120 mm x 25 mm, 57 mm x 50 mm: s/v 600:-, 4-färg<br />
1500:-.<br />
Mini-annons (1/32), format - 57 mm x 25 mm: sv/ 300:-, ej färg.<br />
Färgsidor. Färg kan erhållas på alla sidor.<br />
rabatter. 3 på varandra följande identiska annonser ger 10% rabatt. 6 på varandra<br />
följande ger 25%.<br />
Annonsmaterialet lämnas normalt i färdigmonterad form med eventuella bildfiler och<br />
i aktuella fall färgfördelade sådana på CD-skiva (glöm ej typsnitten). Det kan också<br />
lämnas som positivt pappersoriginal eller som film. Om materialet lämnas i form av<br />
manuskript och bildoriginal uttas scanningskostnad för bilder med 100:-/sv-bild och<br />
250:-/4f-bild. För åttondelssideannons och större tillkommer dessutom i sådant fall<br />
layoutkostnad efter överenskommelse.<br />
Publicering. Inskickad annons publiceras i nästkommande nummer med hänsyn taget<br />
till datum för manusstopp, om inte angivelse om senare publicering anges.<br />
Prenumeration på BitidNiNGeN<br />
Tidningen är en medlemsförmån för medlemmar<br />
i SBR. Du kan också prenumerera separat<br />
på <strong>Bitidningen</strong>. Du betalar då 450:- kr för ett<br />
helår (inom Sverige) på pg 86 85-0 till SBR.<br />
SBr kontakt<br />
SBR StyRElSElEDaMÖtER<br />
Styrelseledamot: Lotta Fabricius,<br />
Rättar Vigs väg 124, 16272 Vällingby.<br />
Tel 08-7390432, 0735-233131.<br />
E-post: lotta.fabricius.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Stig Hansson,<br />
Snorres Väg 8, 28143 Hässleholm.<br />
0451-81655, 0709-609123.<br />
E-post: stig.hansson.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Anders Lignell, Östergarn,<br />
Rodarve 993, 62368 Katthammarsvik<br />
Tel 0498-52101, 070-6202357.<br />
E-post: anders.lignell.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Krister Linnell,<br />
Fridsberg 11, 56393 Gränna.<br />
036-54130, 0705-669641.<br />
E-post: krister.linnell.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Alf Sjöberg,<br />
Järstorp, Möllegården 510, 27757 Brösarp. Tel:<br />
0417-26343, 0708-730769.<br />
E-post: alf.sjoberg.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelsesuppleant: Matias Köping,<br />
Klamparegatan 40, 80431 Gävle.<br />
Tel 026-191214, 0734-146093.<br />
E-post: matias.koping.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelsesuppleant: Birgitta Augustesen,<br />
Stavtorp, 64032 Malmköping.<br />
Tel: 0157-20488, 070-7318082<br />
Epost: birgitta.augustesen.sbr@biodlarna.org<br />
SBr:s BiBLioteK<br />
Ultunabiblioteket, SLU, Box 7071,<br />
750 07 UPPSALA. Tel vx 018/67 10 00.<br />
Låneböcker beställs genom ditt lokala bibliotek.<br />
HF:s StYreLSeordFörANde<br />
Gösta Rappe, 0708-109090,<br />
E-post: gostarappe@auditeco.se<br />
Svenskt Sigill:<br />
Linda Cederlund, 08-7875371<br />
E-post: linda.cederlund@sigill.lrf.se<br />
Annonstaxa<br />
RaDannOnSER<br />
Radannonser placeras löpade efter varandra och tillsammans i slutet av tidningen<br />
under huvudrubriken ”Marknadsplatsen”. De samlas under ämnesrubriker. Inga<br />
bilder tas in här.<br />
Utseende. Stilen är fast, 7,5 p DIN, och spaltbredden 42 mm. Det ger ca 30 bokstäver per<br />
rad. Minimistorleken på en radannons är 2 rader/50 kr. De första 1-3 orden i annonsen<br />
blir i fetare stil. Det normala avståndet mellan två annonser är en blankrad.<br />
Betalning. Radannonser skall betalas in i förskott via plusgirot. Betala i god tid så att<br />
annonsen kommer fram före manusstopp.<br />
Pris: 25:-/rad. På radannonser ges ingen mängdrabatt.<br />
Storlekar: Exempel: 2 rader (- 60 bokstäver) - 50:-, 3 rader (ca 61-90 bokstäver) - 75:-<br />
och 4 rader (ca 91-120 bokstäver) - 100:- kr.<br />
Gratis. två radannonser/år om högst 3 rader är gratis för medlem.<br />
Annonsmaterial. Radannonserna skickas via plusgiro till SBR, pg 86 85–0, med annonstexten<br />
angiven på blanketten. Ange antalet rader och antalet bokstäver. Radannonser<br />
som inte får plats på meddelanderutan på inbetalningskortet kompletteras med separat<br />
inskickad annonstext, via e-post eller brev. Betalning kan också ske via plusgiro eller<br />
bank över internet. Då behövs separat inskickad text med e-post, med uppgifter så<br />
att betalning och text kan identifieras att höra ihop. Ange noga på inbetalningskort<br />
då sådant används och med annonstext, om denna skickas separat, så att dessa kan<br />
identifieras att höra ihop.<br />
Publicering. Om inget annat anges tas annonsen in i nästkommande nummer med<br />
hänsyn taget till ankomsten och manusstopp.<br />
39
Posttidning B — <strong>Bitidningen</strong><br />
Tryckort: Vimmerby<br />
Obeställbar tidning återsändes till SBR:s exp.,<br />
Trumpetarevägen 5, 590 19 Mantorp.<br />
Dit anmäles även adressändringar.<br />
Begränsad eftersändning<br />
Vid definitiv eftersändning återsändes försändelsen<br />
med den nya adressen angiven på tidningens framsida,<br />
dvs ej på adressidan.<br />
Ett enkelt val!<br />
Bifor är ett färdigt invintringsfoder som<br />
du köper i hinkar och placerar över<br />
kupornas foderhål. Betydligt enklare<br />
än att göra egen sockerlösning!<br />
Dessutom innehåller Bifor bara 25%<br />
vatten. Det minskar kondensen i kupan<br />
och gör att bina sparar energi under<br />
vintern. Eftersom Bifor är en helt ren<br />
produkt som innehåller inverterat<br />
socker, dvs lika delar glukos och fruktos,<br />
minskar också risken för föroreningar,<br />
sjukdomar och vinterförluster.<br />
Ett enkelt val, eller hur?<br />
Dalviks Kvarn, Dalvik 295 0243-784 00<br />
Filialer: Borlänge 0243-23 90 00 0241-520 00<br />
Falun 023-209 60, Löa 0580-301 40<br />
U ppsala<br />
Biprodukter,<br />
V attholma<br />
018-37 91 64<br />
Biznis Biredskap, Sköllersta 019-23 04 32<br />
Lovö Honung Sbio AB, Järfälla 08-761 77 44, 070-774 44 90<br />
Sticksjö Biodling, Glanshammar 019-46 59 14<br />
Biboden, Flen 0157-701 38<br />
Svensk Honungsförädling AB, Mantorp 0735-233 100<br />
MS Biredskapsfabrik AB, Töreboda 0506-102 73<br />
Jönköpings Biodlarservice, Jönköping 036-12 76 50<br />
Lennart Holms Bigårdar, Gunnilse 031-94 33 49<br />
Oscar Gustafsson, Biredskap AB, Varberg 0340-62 00 21<br />
Marks Bi & Snickeri, Sätila 0301-426 20<br />
Rallarosens Bi, Växjö 0470-152 29<br />
Lennart Nilsson, Kristianstad 044-12 13 42<br />
Joel Svenssons Vaxfabrik, Munka Ljungby 0431-43 00 55<br />
Dalby Bigårdar HB, Dalby 046-20 95 00<br />
Vånga Honung, Åsen Vånga 0122 - 300 72<br />
LP:s Biodling AB, Säffle 0533-631 11<br />
Grillby Biredskap 070-6480925<br />
Höglandets Honung 0382-30383<br />
Järbo Biodlarservice 0290-70277<br />
Nordic Sugar AB, 205 04 Malmö.<br />
Tel 040-53 70 00.<br />
40 <strong>Bitidningen</strong> 5 <strong>2010</strong>