Bitidningen 2010 nr 6 - Sveriges Biodlares Riksförbund
Bitidningen 2010 nr 6 - Sveriges Biodlares Riksförbund
Bitidningen 2010 nr 6 - Sveriges Biodlares Riksförbund
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Nr 6 Juni <strong>2010</strong><br />
<strong>Bitidningen</strong><br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Gör avläggare!<br />
Kluriga biodlare • Mjölksyrabakterier förebygger yngelröta<br />
Sommarrecept • Riksseminarium och riksförbundsmöte<br />
1
GULD<br />
PÅ<br />
FLASKA<br />
Nu finns äntligen årets vinnyhet<br />
på Systembolaget!<br />
Best. <strong>nr</strong>. SB: 72902<br />
Pris: 119,-<br />
www.tej.se<br />
www.haugen-gruppen.se<br />
Alkohol kan<br />
skada din hälsa.<br />
2 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
Jonny Ulvtorp<br />
Ordförande<br />
Årgång 109<br />
Redaktion: Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg<br />
Redaktör: Erik Österlund<br />
Telefon: 0582-611682, 0735-233126<br />
E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
<strong>Bitidningen</strong> utges i 12 nummer årligen varav tre <strong>nr</strong><br />
är dubbelnummer. Tidningen utkommer strax före<br />
aktuell månad.<br />
Material- och annonsinformation: Sid 39.<br />
Manusstopp den första i månaden, knappt en<br />
månad före utgiv nings dagen.<br />
Tryck: VTT Grafiska, Vimmerby<br />
Trycks på miljövänligt papper. ISSN 0006-3886<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
SBR – ett förbund i utveckling<br />
Ansvarig utgivare:<br />
Förbundsordförande Jonny Ulvtorp,<br />
Stenabyvägen 11, 37294 Listerby.<br />
Telefon: 0457-30489, 0735-233130.<br />
Epost: jonny.ulvtorp.sbr@biodlarna.org<br />
<strong>Sveriges</strong> <strong>Biodlares</strong> <strong>Riksförbund</strong> är en<br />
politiskt, religiöst och etniskt obunden<br />
ideell organisation, som bygger på<br />
principen om frivilligt, individuellt medlemskap.<br />
SBR ska arbeta för att utveckla<br />
svensk biodling som näring och meningsfull<br />
fritidssysselsättning, numerärt,<br />
fackligt, socialt och innehållsmässigt.<br />
Ledaren<br />
Ett utmärkt riksförbundsmöte är genomfört i Höör med en bra debatt och kloka beslut. GMO-frågan<br />
kommer att vara levande även i fortsättningen.<br />
För första gången genomfördes det föreläsningar under fredagen och lördagen, många bra och uppskattade<br />
föredrag redovisades. Om vi fortsättningsvis kan erhålla finansiering från Jordbruksverket för<br />
dessa föreläsningar kommer vi att genomföra liknande aktiviteter till nästa riksförbundsmöte. Det finns<br />
redan föreläsare som har anmält sitt intresse att delta då.<br />
Under det gångna året har SBR satsat mycket tid och resurser på att vända ekonomiska förluster i<br />
förbundet till att visa positivt resultat. Detta har resulterat i att vi har balans i ekonomin samt att det finns<br />
bra kontrollsystem för uppföljning av det ekonomiska utfallet.<br />
Alla våra samarbetspartners med intresse i biodlingen, såväl myndigheter som organisationer har<br />
uppmärksammats på behovet av satsningar på biodlingen och dess förutsättningar. Vi är övertygade om<br />
att den enskilde biodlaren kommer att se positiva effekter av detta arbete.<br />
Det finns en utvecklingspotential för den svenska biodlingen som ännu inte är utnyttjad, här har SBR<br />
tagit initiativet till:<br />
• Projekt Pollinatören – samarbete mellan SBR, GRO och Frö- och Oljeväxtodlarna<br />
• En frivillig branschöverenskommelse när det gäller import av bin<br />
• Motion till LRF angående förändrade förutsättningar för miljöstöd<br />
• Fortsatt utveckling av det koncept som är skapat inom ”Biprojekt Västra Götaland” i samarbete med<br />
Hushållningssällskapet. Konceptet borde passa in i andra regioner<br />
• Arbete för att det kommer att ske en framtagning av fler bisamhällen och drottningar.<br />
Det pågår även arbete med att tillsätta en doktorand som kommer att forska kring pollinering i höstraps.<br />
Här kommer vi förmodligen att få värdefull information till biodlingens bästa.<br />
Det finns ett flertal frågor som styrelsen kommer att fundera över under det kommande verksamhetsåret<br />
såsom vår organisation, utvecklingsarbetet, hur vi bäst kan stödja föreningarna/distrikten, hur<br />
fler kan göra sin röst hörd inom SBR.<br />
Skall vi lyckas med framtiden och ta till vara den utvecklingspotential som finns i SBR måste vi alla<br />
arbeta mot gemensamma mål och tankar. SBR bärs av sina medlemmar och ryggraden i vår organisation<br />
är föreningarna och distrikten.<br />
Många händer behöver delta i detta arbete. Vill ni engagera Er?<br />
• SBR vill inte ta del av utvecklingen av svensk biodling - Vi vill leda den!<br />
Med förhoppning om att samtliga biodlare får en god skörd och att personalen på kansliet får en<br />
skön och välbehövlig semester, ser jag fram emot höstens utmaningar och samarbete inom styrelsen.<br />
Förbundsexpedition:<br />
Trumpetarevägen 5, 59019 Mantorp.<br />
Telefon: se telefonlista på sidan 39.<br />
Fax: 0142-828 59<br />
Plusgiro: 8685-0. Bankgiro: 413-6149.<br />
E-post: sbr@biodlarna.org<br />
Adressändringar meddelas till förbundsexpeditionen.<br />
Öppet: Mån-tors 08.00-16.00.<br />
Fre 08.00-14.00<br />
Webbplats: www.biodlarna.se<br />
Ett år gamla bitidningar läggs ut på hemsidan<br />
3
I detta nummer<br />
Mer bin! 5<br />
I bigården 6<br />
Drottningodling, -tillsättning, avl. 10<br />
Sommarrecept med honung 11<br />
Riksseminarium och riksförbundsmöte 12<br />
Riksmöte i sälgblomning 14<br />
Aktuellt från bihälsokonsulenten 16<br />
Mjölksyrabakterier och yngelröta 18<br />
Fler kluriga biodlare i Varberg 20<br />
Naturens kalender 22<br />
Öppet hus hos biodlare 23<br />
Avelsforum planerade biavel 24<br />
Avelskonferens för varroatolerans 26<br />
Samlastningsplatser <strong>2010</strong> 28<br />
Honungsförädlingens återtag 30<br />
Marknaden 33<br />
Medlemsfokus <strong>2010</strong> 34<br />
Brev till red, Vi minns 36<br />
Almanackan 38<br />
Nästa nummer (7/8-10 – juli/aug-<strong>nr</strong>)<br />
utkommer i slutet av juni.<br />
MaNUSStopp: 1 juni.<br />
Numret därpå (9-10) i slutet av aug.<br />
Manusstopp: 1 augusti.<br />
Omslagsbilden:<br />
i:et på omslaget påminner om att<br />
drottningen märkes blå i år.<br />
Fina bin i Varberg.<br />
Foto: Janne Mårtensson<br />
JUNI <strong>2010</strong><br />
11<br />
18<br />
22<br />
4 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
Mer bin!<br />
MatIaS KöpINg<br />
På riksförbundsmötet i Höör<br />
hade vi en debatt om behovet<br />
av fler bisamhällen. Här sammanfattar<br />
jag huvudtankarna<br />
i den.<br />
Med övervintringen i ryggen kan man<br />
sammanfatta vilka förutsättningar<br />
årets biodlingssäsong har för att glädja<br />
tillvaron. Hur ska de små kamraterna vi<br />
har och de förmodade skördeutsikter som<br />
finns tillgodose alla honungsälskare med<br />
denna naturens godsak.<br />
Vi behöver förstå att vi besitter en resurs<br />
i form av bin som når större höjder<br />
speciellt när stora vinterförluster inträffar<br />
och upplevs på olika håll. Vinterförlusterna<br />
kan ha en ökande trend av olika orsaker,<br />
som varroa, virus och nosema, utöver de<br />
vanliga orsakerna som för svaga invintrade<br />
samhällen, möss i kupan etc.<br />
Ett räkneexempel<br />
Om vinterförlusterna uppgår till den genomsnittliga<br />
förlustsiffran om 10-15%<br />
av det totala beståndet av bisamhällen i<br />
landet så behöver vi ersätta ett stort antal<br />
förlorade genom att producera avläggare.<br />
10 % kan betyda uppemot 10-12000 samhällen<br />
i ett riksperspektiv. Det motsvarar<br />
minst 15 miljoner kr i bortfall räknat på<br />
1500 per samhälle. Om vi beräknar snittskörden<br />
till 30 kg per samhälle betyder det<br />
300-360 ton honung som inte kommer<br />
honungsälskare tillhanda. Honungskilona<br />
motsvarar också ett stort ekonomiskt värde.<br />
Numera ligger dessutom vinterförlusterna<br />
högre än så här.<br />
Fler vill ha bisamhällen<br />
En positiv trend är att fler vill ha bisamhällen.<br />
Många nya biodlare har tillkommit de<br />
senaste åren. Räknat från förbundets nyrekryteringssiffror<br />
så är detta över 7000 nya<br />
på 10 år, och nya kommer även till detta år<br />
då kursverksamheten är febril. De nyaste<br />
som genomfört sin introduktion som biodlare<br />
med att få ordning på material och<br />
uppställningsplats ser förtjust fram emot<br />
att leva närmare naturen. Det medför också<br />
att efterfrågan av bisamhällen har ökat.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Döda bin! Ibland<br />
är det biodlarens<br />
fel. Men såna är<br />
vi, inte felfria. Vi<br />
behöver därför<br />
ännu bättre<br />
metoder för att<br />
behålla våra<br />
bin. Foto: Matias<br />
Köping.<br />
Öka på kunskapen<br />
Vi biodlare har ibland en benägenhet att<br />
var nöjda med det antal bisamhällen vi<br />
har utan att tänka oss möjligheten att öka<br />
ut med avläggare. Materialbrist i form av<br />
reservkupor kan vara en orsak. Att ta fram<br />
en drottning eller flera kan vara en annan<br />
orsak. Vid beställning av drottningar för<br />
sent kan platsen längst bak i beställningslistan<br />
hos drottningförsäljaren orsaka att förmodade<br />
drottningar kommer att levereras<br />
mitt i den egna semestern eller sensommaren.<br />
Kunskaperna och uthålligheten i att ta<br />
fram egna drottningar kan också fattas. Ja,<br />
det kan säkert ibland finnas många trösklar<br />
att ta sig över.<br />
En mer uttalad och organiserad framtagning<br />
av bisamhällen behövs för att tillgodose<br />
behovet, många krafter är igång i<br />
landet, men fler behövs. Skaffa dig kunskap<br />
att föröka bin, som bjuds ut till de<br />
behövande.<br />
Fler drottningodlare behövs<br />
Är du drottningodlare kommer också efterfrågan<br />
att öka av drottningar när fler<br />
bisamhällen tillverkas. Det behövs mycket<br />
drottningar i Biodlarsverige. Bra initiativ<br />
är igång men mängden drottningar behöver<br />
öka.<br />
Denna artikel vill få alla att tänka efter<br />
om det är en idé att producera ett eller fler<br />
avläggare/samhällen än du brukar göra.<br />
Samhällen som kan säljas till andra biodlare<br />
som letar efter bin.<br />
Vi behöver mer bin!<br />
Bisamhällen behövs:<br />
• till dem som behöver ersätta vinterförluster,<br />
• till de nya biodlare som vill få tag i<br />
bin,<br />
• till dem som vill utöka sin biodling,<br />
• till dem som vill öka honungsproduktionen,<br />
• till dem som vill tillhandahålla pollineringstjänster.<br />
Om vi tillsammans förser landet med<br />
riklig tillgång på bin så ökar livskraften<br />
för att bedriva biodling. Efterfrågan på honung<br />
har varit hög under många år och<br />
den kommer fortsättningsvis att ligga på<br />
en hög nivå.<br />
Har du lediga kupor? Varför inte fylla<br />
dessa med bin?<br />
Säljer du din honungsskörd så fort att<br />
den tar slut? Skaffa mer bin och öka produktionen.<br />
Avsättningen finns, åtminstone<br />
till HF. HF har dessutom höjt inköpspriset.<br />
Du har väl inte missat detta.<br />
Har du svårt att vara med och bidra till<br />
att öka tillgången på bin, uppmuntra andra<br />
att ta fram mer bin.<br />
Nästa säsong börjar nu<br />
Vi behöver förstå att förutsättningarna för<br />
nästa års utbud eller underutbud av bisamhällen,<br />
drottningar och honung, bestäms av<br />
oss alla nu då du läser denna artikel.<br />
Förhoppningen är att så många som<br />
möjligt hörsammar uppmuntran och att<br />
marknadskrafter kommer igång med aktörer<br />
för att ta fram mer bin, redan nu,<br />
men ännu mer till 2011. Gör avläggare och<br />
invintra fler med sikte på nästa säsong,<br />
2011. Den har faktiskt redan startat när<br />
du läser detta.<br />
Avläggare kan göras på flera olika sätt. T ex<br />
med några yngelramar, foderram, med eller<br />
utan drottningpuppa samt Apifondapaket<br />
på bottnen under ramarna. Taket kan vara<br />
enkelt till att börja med. Foto: E Österlund.<br />
5
peR IdeStRöM<br />
Juni är en av biårets viktigaste månader. Denna<br />
milda och ljuvliga tid kan för många av oss utgöra<br />
kulmen på en lång period av förberedelser. Den<br />
styrka som bisamhället byggde upp i slutet på förra<br />
sommaren var till stor nytta under vintern. På vårkanten<br />
börjar drottningen att åter lägga ägg, och nu<br />
finns det många bin som kan värma ynglet. Bistyrkan<br />
byggs upp alltmer, och när sommaren äntligen<br />
kommer så ska allting ske. Ja, vad är det som ska ske<br />
egentligen? Jo, parning och förökning förstås, så som<br />
det har skett i miljontals år. Sett utifrån biodlarens<br />
perspektiv handlar det om att förhindra svärmning,<br />
och istället utöka bigården under kontrollerade<br />
former. Det har också kommit att handla om att på<br />
något sätt påverka binas arvsanlag. Avelsarbete, helt<br />
enkelt, med allt vad det innebär.<br />
Vi har tidigare under året sett på hur<br />
bina under sin långa utveckling tvingats<br />
anpassa sig till de mest olikartade betingelser.<br />
Samma tvång gäller förvisso alla<br />
levande organismer. Obarmhärtigt sållas<br />
alla mindervärdiga individer bort. Kvar blir<br />
de som håller måttet. I binas fall kan man<br />
med fog betrakta bisamhället som en individ,<br />
även om de enskilda bina också måste<br />
fungera. Det är, trots allt, hur bisamhället<br />
som helhet uppför sig, som kommer att<br />
avgöra utfallet; liv eller död. Det är naturens<br />
avelsmål.<br />
Broder Adam i sin hembigård i 1986. Foto:<br />
Erik Österlund<br />
Broder Adams fokus<br />
grunden för prestationsförmågan<br />
• Fruktbarhet<br />
• Flit eller Samlardrift<br />
• Motståndsförmågan mot sjukdomar<br />
• Svärmtröghet<br />
egenskaper av stor betydelse<br />
• Lång livslängd<br />
• Flygförmåga<br />
• Väderkorn<br />
• Försvarsinstinkt<br />
• Väder och Vinterhärdighet<br />
• Vårutveckling<br />
• Sparsamhet<br />
• Självförsörjning<br />
• Sättet att placera honungen<br />
• Byggdrift<br />
• Pollensamlardrift<br />
• Tunglängd<br />
egenskaper för driften<br />
• Godmodighet<br />
• Lugn och Kakfasthet<br />
• Användning av kittharts (propolis)<br />
• Renlighetssinne<br />
• Vildbygge<br />
• Hög honungstäckning<br />
• Orienteringssinne<br />
I bigården<br />
Per Ideström, Ulricehamn. Jag är 52 år och har i huvudsak<br />
försörjt mig som skattehandläggare. Biodlare har jag varit<br />
i 26 år. Mina specialintressen har blivit binas hälsa och<br />
genetik. Jag har varit aktiv på alla nivåer i BiodlarSverige.<br />
Just nu är jag ordförande i föreningen NordBi, men jag är<br />
också medlem i LigusticaBiodlarna. Jag har några ”Framgångsfaktorer”.<br />
Dessa är Enkelt, Naturligt och Kontinuerligt.<br />
De olika biraserna, fastän de egentligen<br />
är mycket lika, skiljer sig ändå åt på<br />
många punkter. Varhelst en population av<br />
bin befinner sig sker en lokal anpassning,<br />
en kapptävling både mellan djuren i populationen,<br />
men också mellan arten och dess<br />
omgivning. Väldigt ofta har vi biodlare stor<br />
nytta av det arbete som naturen utfört, men<br />
våra egna behov kan också vara en anledning<br />
till att vi gör ett eget urval. Biodlarnas<br />
avelsmål skiljer sig ofta från naturens på<br />
ett anmärkningsvärt sätt.<br />
Vilka är våra avelsmål?<br />
Denna fråga har egentligen inget enkelt<br />
svar. I många trakter har man till exempel<br />
nytta av bin som bygger upp en bistyrka<br />
tidigt på säsongen, i andra har biodlarna<br />
större nytta av starka samhällen senare<br />
på sommaren. Många liknande exempel<br />
finns.<br />
Broder Adam, den munk som framgångsrikt<br />
sysslade med korsningsbiavel, ägnade<br />
en hel del tid åt att fundera över vilka<br />
mål vi har med vår biavel. Det kan vara<br />
värt att tillägga att han såg saken ganska<br />
strikt ur en yrkesbiodlares synvinkel. Han<br />
sade så här: ”Vårt avelsmål är att främja<br />
en högsta honungssamlingsförmåga per<br />
samhälle, förenad med minsta kostnads-,<br />
6 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Foto: Marcus Ideström
arbets- och tidsbehov.”<br />
Vi ser på en gång att vi biodlare har<br />
en strävan som avsevärt skiljer sig från naturens.<br />
Massor med honung som vi kan<br />
komma åt lättvindigt, snabbt och billigt<br />
har inte mycket gemensamt med naturens<br />
egen avel.<br />
Utan tvivel förstod Broder Adam att<br />
hans avelsmål avvek från naturens, lika säkert<br />
som att han faktiskt insåg att naturen<br />
har gjort ett fantastiskt grovjobb som vi biodlare<br />
kan dra nytta av. I sin iver att skapa<br />
det perfekta biet registrerade han alla de<br />
egenskaper som han ansåg var fördelaktiga<br />
i sammanhanget, Meine Betriebsweise,<br />
1971 (Min Biodling). Sammanlagt<br />
23 egenskaper tar han upp, (Se ruta med<br />
Broder Adams avelsfokus).<br />
Alla läsare inser att det kommer att<br />
bli en mycket svår uppgift att lösa om alla<br />
dessa egenskaper ska beaktas. Som många<br />
har insett måste vi förenkla och i<strong>nr</strong>ikta<br />
oss på en del av de egenskaper som anses<br />
fördelaktiga.<br />
Avelsarbete i praktiken<br />
I Sverige finns i huvudsak fyra erkända avelsföreningar<br />
som arbetar med Buckfast-,<br />
Carnica-, Ligustica- respektive Nordiska<br />
bin. Varje förening har sin egen historia,<br />
men en del gemensamma nämnare finns.<br />
I sanningens namn ska sägas att det finns<br />
fler grupper av biodlare, mer eller mindre<br />
löst organiserade, som arbetar förtjänstfullt<br />
med biavel utan att man gör så mycket<br />
väsen av sig. Heder åt dessa!<br />
Om olika raser blandas utan kontroll<br />
kan avkomman, åtminstone på kort sikt,<br />
ofta bli mindervärdig, sett ur biodlarnas<br />
perspektiv. Ilskna, svärmlystna bin som<br />
ofta ger ett klent utbyte lockar få av oss.<br />
Detta kan vara skäl nog att ägna en hel del<br />
tid åt ett organiserat avelsarbete. I tillägg<br />
till detta kan många biodlare, av olika anledningar,<br />
vilja odla en speciell ras av bin.<br />
Sverige är avlångt och rymmer en mängd<br />
lokaliteter som var och en skiljer sig från<br />
många andra. Här finns, till all lycka, plats<br />
för alla de grupper av biavlare som, var och<br />
en, kämpar för att bättra på det grundarbete<br />
som naturen redan har utfört.<br />
Om man ska lyckas med sin biavel så<br />
måste man ha en plan, en avelsplan. I Sverige<br />
finns sedan 2006 ett samarbetsorgan,<br />
Svensk Biavel AB, bildat på initiativ av Statens<br />
Jordbruksverk och samägt av de två<br />
biodlarorganisationerna <strong>Sveriges</strong> <strong>Biodlares</strong><br />
<strong>Riksförbund</strong> och Biodlingsföretagarna.<br />
I den avelsplan som antogs 2006, och som<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Svensk Biavels fokus<br />
• Honungsskörd<br />
• Pollineringsförmåga<br />
• Bistyrka<br />
• Svärmning<br />
• Temperament<br />
• Motståndskraft mot sjukdomar<br />
och parasiter<br />
• Kalkyngel<br />
• Övervintring<br />
reviderades <strong>2010</strong>, har man valt att fokusera<br />
på de egenskaper som framgår av rutan<br />
med Svensk Biavels avelsfokus .<br />
Nu handlar det om betydligt färre<br />
faktorer, men det är ändå en svår uppgift<br />
som kräver metod, organisation och<br />
samarbete. Mycket av detta kan vi läsa på<br />
Svensk Biavel AB:s hemsida, http://www.<br />
svenskbiavel.se/.<br />
I sammandrag innehåller avelsplanen<br />
ovanstående avelsmål, men också en<br />
modell för hur vi ska nå dessa. Metoder<br />
för urval av avelsdjur och efter vilka kriterier<br />
urvalet ska ske har också angivits.<br />
En mängd regler knutna till hanteringen<br />
ska motverka exempelvis sjukdomsutbrott<br />
mm.<br />
Förutsättningar för framgång<br />
Om man ska nå önskat resultat bör man<br />
kontrollera avelsmaterialet såväl på mödernet<br />
som på fädernet. Rätt drottningar<br />
måste paras med rätt drönare, helt enkelt.<br />
Detta kan göras med olika grad av säkerhet.<br />
På biavelsspråk brukar man tala om<br />
Parningsstation, Rasparningsstation, Rasparningsplats,<br />
Bruksparningsplats och Fri-<br />
parning. På dessa stationer/platser och vid<br />
friparning sker naturlig parning. Alternativet<br />
är inseminering, där man har fullständig<br />
kontroll på materialet.<br />
Behovet av att kontrollera materialet<br />
kan variera beroende på vad man vill<br />
uppnå. Många framtagna djur är inte slutprodukter,<br />
utan används som ett led i en<br />
process som ska resultera i goda bruksdjur<br />
för det stora flertalet biodlare. Om man<br />
som biavlare avser att deltaga i en uthållig<br />
biodling, avelsmässigt sett, finns starka<br />
skäl att se till att bevara den genetiska variationen<br />
i den population ur vilken man<br />
hämtar sitt avelsmaterial. Detta kräver att<br />
man vidtar mått och steg.<br />
Framgången kan också vara betingad<br />
av att man inte försöker uppnå alltför<br />
många mål på en gång. Ett klassiskt exempel<br />
på detta är E. H. Ericksons försök i<br />
Arizona på 1990-talet. I detta fall handlade<br />
det endast om att avla bin som motstod<br />
varroakvalstret. Ericksons recept var följande,<br />
http://gears.tucson.ars.ag.gov/publ/<br />
tolerant2.html;<br />
• Identifiera bisamhällen som har<br />
överlevt varroan (från ödebigårdar<br />
eller på annat sätt)<br />
• Isolera dessa bisamhällen från andra<br />
bisamhällen/drönare<br />
• Mät kvalstermängden med jämna<br />
mella<strong>nr</strong>um<br />
• Odla drottningar från de samhällen<br />
som har lägst antal kvalster<br />
• Para dessa drottningar på en isolerad<br />
plats med drönare från samhällen<br />
som också har lågt antal kvalster<br />
Dr Eric Erickson och Lenard Hines 2003 i den bigård där det viktigaste avelsarbetet skedde<br />
då varroatoleransprojektet pågick. Foto: Erik Österlund.<br />
7
• Låt de på så sätt framtagna drottningarna<br />
få ersätta drottningarna i de<br />
samhällen som har ett högre antal<br />
kvalster<br />
Bina i Ericksons försök hade överlevt i<br />
många år utan behandling när han till slut<br />
avgick med pension. Antalet kvalster per<br />
100 bin var då i genomsnitt 6-7 kvalster!<br />
Samarbetet med yrkesbiodlaren Lenard<br />
Hines, och hans 700 bisamhällen, var till<br />
god hjälp vid försöket.<br />
http://gears.tucson.ars.ag.gov/rf/abj/varroa.<br />
html Erickson arbetade bara med en enda<br />
egenskap, varroatolerans, och det gick alldeles<br />
utmärkt.<br />
Drottningodling och<br />
Drönaravel<br />
En nära nog oundgänglig del av ett biavelsarbete<br />
är odling av drottningar. De utvalda<br />
avelsdjuren ska förmera sina arvsanlag.<br />
Drottningodling kan ske i liten såväl som<br />
stor skala. En del kommersiella drottningodlare,<br />
framförallt i USA och andra länder<br />
där stordrift är vanligt, odlar och säljer årligen<br />
många tusen drottningar. Vi vanliga<br />
biodlare behöver inte så många drottningar,<br />
och vi tar till enklare metoder.<br />
Vad kan vi själva göra? Återigen kan<br />
valet av metod betingas av vad man vill<br />
uppnå. Några metoder är mycket enkla,<br />
och det kan vara en fördel. Behöver man<br />
bara några få drottningar så kan dessa<br />
räcka. Andra är mer komplicerade, och<br />
kräver lite träning. Vi bör också nämna<br />
att så kallad drönaravel ibland kan vara<br />
en god idé. Vi kan tillsätta ramar med förpräglad<br />
drönarstorlek eller ramar med endast<br />
en smal vaxremsa, och sätta dessa i de<br />
samhällen som har fördelaktiga arvsanlag.<br />
Utan drönare blir det ju ingen parning.<br />
Svärmceller, nödceller och<br />
bågsnitt<br />
Spelar svärmlystnad ingen roll för dig kan<br />
du använda svärmceller från de samhällen<br />
som sköter sig utmärkt i övrigt, och ersätta<br />
drottningarna i samhällen som presterar<br />
mindervärdigt. Detta kan dock ha sina<br />
Mellanväggsbitar<br />
isatt i ramen.<br />
Bina har byggt<br />
och drottningen<br />
lagt ägg. (The<br />
Hive and the Honeybee<br />
1946.)<br />
Här har bina i en<br />
cellbyggare byggt ett<br />
antal celler.<br />
Först är en kakbit med<br />
späda larver från ett<br />
avelssamhälle isatt<br />
in i en ram i cellbyggaren.<br />
Ett hålrum<br />
lämnas under och<br />
bina har byggt några<br />
viseceller. (M Quinby,<br />
Bee-Keeping, 1867.)<br />
Den s k Hopkinsmetoden.<br />
En ram med<br />
späda larver i lämplig<br />
ålder är lagd på sidan<br />
upphöjt 6-7 cm ovanför<br />
överlisterna på cellbyggaren.<br />
Då kan det bli<br />
ganska många viseceller.<br />
(Beekeeping, E.F<br />
Phillips, 1915.)<br />
risker. Passar man inte ordentligt så kan<br />
bina försvinna någon annanstans. Även<br />
om svärmceller är nog så naturliga, så är<br />
denna metod inte att rekommendera.<br />
Nödceller då? Kan det fungera, undrar<br />
någon. Nödceller uppstår<br />
när man helt so-<br />
Omlarvning i en cellkopp.<br />
Foto: Bo Lundberg.<br />
Odlingslist med omlarvade<br />
cellkoppar som<br />
bina tagit väl hand om.<br />
Foto: Bo Lundberg<br />
nika tar bort drottningen, helst i ett starkt<br />
samhälle. Bina drar nämligen upp egna<br />
celler för att ersätta den gamla drottningen.<br />
Det råder delade meningar om kvaliteten<br />
på drottningar som odlats på detta<br />
8 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
sätt. Helt klart är dock att det fungerar.<br />
Även här måste passning ske, då man inte<br />
vet åldern på de larver bina tog i anspråk.<br />
Även om vi har bättre kontroll än vid användning<br />
av svärmceller så är metoden<br />
ändå lite chansartad.<br />
Vid den så kallade bågsnittsmetoden<br />
sätter man in en ram med mellanvägg i<br />
mitten av yngelklotet i det samhälle där<br />
den högpresterande drottningen går. Helst<br />
ska drottningen inte kunna välja att lägga<br />
ägg någon annanstans. Mellanväggen brukar<br />
klippas i flikar. Cellerna byggs snabbt<br />
ut, och drottningen bestiftar ramen. Vaxkakan<br />
”trimmas” sedan så att nykläckta<br />
larver hamnar i nederkanten. Ramen<br />
hängs sedan in i en så kallad cellbyggare.<br />
Det är ett starkt drottninglöst bisamhälle<br />
med många unga bin, som sedan lätt<br />
matar upp larver till granna drottningceller.<br />
Pass på så att du tar hand om cellerna<br />
innan de börjar kläckas.<br />
Omlarvning<br />
För att odla många drottningar används<br />
”omlarvning”. Nykläckta larver förs, med<br />
en så kallad omlarvningsnål, över från<br />
sina egna celler till iordningställda cellkoppar,<br />
numera vanligtvis av plast. En<br />
vanlig metod är att man har placerat en<br />
liten droppe honung i cellkoppen innan<br />
den späda larven placeras där. Cellkopparna<br />
har fästs med smält vax vid en odlingslist,<br />
som i sin tur sitter fast på en ram.<br />
När omlarvningen är klar flyttas odlingsramen<br />
över till en cellbyggare som matar<br />
och driver upp ynglet till drottningceller.<br />
En cellbyggare kan vara både viselös och<br />
viseriktig.<br />
Denna metod uppfanns av den amerikanske<br />
biodlaren Doolittle år 1888 (http://<br />
www.bushfarms.com/beesdoolittle.htm).<br />
Metoden gynnas av att både avelssamhället<br />
och cellbyggarsamhället mår bra, och<br />
är kraftiga med många unga bin förutom<br />
riktligt med flygbin.<br />
Avelsdrottningen bör, vid alla metoder,<br />
inte vara alltför gammal. Många<br />
varianter av omlarvning har utvecklats,<br />
torr omlarvning, våt omlarvning, dubbel<br />
omlarvning m.fl. Varje biavlare finner sin<br />
lösning.<br />
Drottningar kläcks vanligen ca 16<br />
dagar efter att äggen lades. Att känna till<br />
hur gamla ynglen/äggen var vid omlarvningen<br />
är alltså mycket fördelaktigt. Är<br />
vädret varmt kan det gå aningen fortare,<br />
är det kyligt kan det ta aningen längre tid.<br />
Chansa inte! Parningen av de så kläckta<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
aktuellt i juni<br />
• Sätt på lådor. Nu går utvecklingen i bisamhället mot sin kulmen. Se<br />
till att bina har plats. Ligg helst lite före. När översta lådan är halvfull<br />
av bin kan du sätta på nästa, om det inte är mycket kallt. Det kan<br />
det ju faktiskt vara ibland.<br />
• Gör avläggare. Utöka din bigård. Skaffa fler bisamhällen eller ersätt<br />
dem som dog i vintras. Avläggare är trevliga att pyssla med, och där<br />
kan du dessutom para dina odlade drottningar..<br />
• Förhindra svärmning. Bildandet av avläggare motverkar svärmning.<br />
Om du tycker att det blir för många samhällen, kan du alltid sälja<br />
några stycken. Det finns gott om köpare. Hör efter om någon i föreningen<br />
är intresserad. Du kan också låta starka och svaga byta plats.<br />
Det fungerar alldeles utmärkt. Båda blir starka och fina. Yngeluppflyttning<br />
(ovan galler tycker jag) motverkar också svärmning. Antalet<br />
enheter blir då oförändrat. Glöm inte bort att riva eventuella viseceller<br />
på de uppflyttade ramarna.<br />
• Synkronisera binas styrka med huvuddraget i din trakt. Har du ett<br />
tidigt drag väntar du tills efter draget med att göra avläggare, under<br />
förutsättning att du kan hålla ihop samhället. Är du nybörjare bör du<br />
inte chansa. Det är jättetråkigt att konstatera att ens bästa bisamhälle<br />
har försvunnit till skogs. Har du ett sent drag är det enklare.<br />
Gör avläggarna tidigt och drivfodra dem ihärdigt. Se dock upp med<br />
röveri.<br />
• Bedriv ditt eget avelsarbete. Många små biavlare är bättre än få<br />
stora. Samarbeta gärna i föreningen. Något av det bästa som ni kan<br />
göra är att avla för hygieniskt beteende. Vi biodlare vinner mycket på<br />
detta. Hygieniska bin kan klara både yngelröta och kalkyngel mycket<br />
bättre än bin som saknar detta beteende. Tro det eller ej; Hygieniskt<br />
beteende har också visat sig vara en av huvudbeståndsdelarna i de<br />
bistammar som uppvisat tolerans mot varroakvalstret. Så är det!<br />
drottningarna sker antingen i små parningssamhällen,<br />
eller i avläggare eller<br />
fullgoda produktionssamhällen. För den<br />
vanlige småbiodlaren fungerar parning i<br />
avläggare utmärkt.<br />
Naturlig biodling<br />
Naturen har sitt eget system, det har vi<br />
säkert alla förstått. Binas sätt att fungera<br />
har utvecklats under årmiljoner. Det finns<br />
därför all anledning att ta reda på vilka lösningar<br />
som naturen har utvecklat, innan<br />
man bestämmer sig för hur man ska utforma<br />
sin biodling. Naturens lösningar<br />
har mycket sällan tillkommit av en slump.<br />
För att kunna bedriva en praktisk biodling<br />
tvingas vi ändå till kompromisser. Vad som<br />
är viktigt är att kompromisserna inte går<br />
så långt att de av naturen utprovade lösningarna<br />
avseende bisamhällets grundläggande<br />
livsvillkor görs verkningslösa. Förr<br />
eller senare stöter man då på problem. Det<br />
har skett flera gånger, och det kommer att<br />
SBR:s<br />
drottningodlingsfolder<br />
ger<br />
många<br />
värdefulla<br />
tips.<br />
hända igen. Min personliga känsla är att<br />
människan i många fall litar mer på sin<br />
egen förmåga och klokskap, än på naturens<br />
utprovade lösningar. Det tycker jag<br />
är synd, då problem (för oss människor)<br />
i så fall uppstår i onödan. Varroakvalstret<br />
och alla bekymmer i samband därmed är<br />
ett exempel. Vi ses i juli månad igen!<br />
per.idestrom@naturligbiodling.se<br />
9
drottningodling, tillsättning<br />
och avläggare<br />
KeNth-INge WaLLgReN<br />
Drottningodling.<br />
Till min drottningodlig använder jag Jentersystemet<br />
och följer då ett visst schema.<br />
Det man tyvärr kan ge sig den på är<br />
att när man ska flytta larver till amning<br />
eller bura drottningceller för ruvning är<br />
det ”olämpligt” väder, regnskurar eller<br />
stekande sol.<br />
För att skydda mig och bina har jag<br />
slagit ner ca 40 cm långa rör i marken mellan<br />
två kupor. I en sopcontainer hittade jag<br />
ett stort parasoll med avbruten pinne (det<br />
är inte klokt vad folk slänger). Med lite lim<br />
och några skruvar fungerar det utmärkt.<br />
Parasollet är ca 3 m i diameter och skyddar<br />
två kupor.<br />
Jag har slagit ner rör så att jag kan<br />
skydda alla kuporna i hembigården. Jag<br />
kan alltså bära med mig parasollet dit jag<br />
ska jobba och röret sticker upp endast<br />
någon centimeter för att inte störa gräsklippning<br />
och så att man inte snubblar<br />
på dem.<br />
Drottningtillsättning<br />
Jag får ofta frågor om säkra drottningtillsättningsmetoder.<br />
Här är ett bergsäkert.<br />
Det är lite pyssel, men vill man inte chansa<br />
när man byter en drottning är det värt lite<br />
tid och arbete. Förutsättningen är att man<br />
har en skattlåda med nyslungade ramar,<br />
alltså rejält honungskladdiga.<br />
Steg 1: På det samhälle som ska få<br />
sin drottning bytt lägger man ett spärrgaller<br />
överst för att försäkra sig om att ingen<br />
oparad eller gammal drottning ska ta sig<br />
in i lådan man sätter på. Över spärrgallret<br />
sätter man den kladdiga lådan.<br />
Steg 2: Den nya drottningen är i en<br />
försändelsebur ensam.<br />
Steg 3: Efter ca 12 timmar tar man<br />
bort den kladdiga lådan från modersamhället<br />
och sätter den på en ny botten vid<br />
sidan av samhället.<br />
Steg 4: Sätt ner försändelseburen med<br />
drottningen i mitten och sätt på täckskiva<br />
och tak. Se till att bina kan äta sig igenom<br />
fodret i foderdelen in till drottningen.<br />
Ett parasoll gör att man kan arbeta med bina även i regnväder.<br />
Sten 5: Efter ca 3 dagar kontrollerar<br />
man att den nya drottningen lägger ägg.<br />
Steg 6: Tag bort den gamla drottningen.<br />
Steg 7: Spraya ett tidningspapper med<br />
honungsvatten och lägg det ovanpå den<br />
gamla yngelrummet. Sätt den ”kladdiga”<br />
lådan ovanpå tidningspappret. Den nya<br />
drottningen skall ha lagt ägg i denna.<br />
Det här verkar pyssligt, men tar inte<br />
så många minuter. Det behövs tre besök<br />
eftersom man ska invänta att lådan blir<br />
full av ”snälla” unga husbin då man satt<br />
den kladdig ovanpå spärrgallret. Det är en<br />
av förutsättningarna för ett lyckat byte, att<br />
många unga ”snälla” husbin finns i lådan<br />
när den lyfts bort från modersamhället. De<br />
”snälla” husbina tar garanterat väl hand<br />
om den nya drottningen. Eventuella fältbin<br />
som kommer med flyger tillbaka till<br />
moderkupan innan drottningen är ”utäten”.<br />
Det får naturligtvis inte finnas ägg-<br />
och yngelramar i ”kladdlådan”.<br />
Avläggare<br />
Man kan också göra avläggare med den<br />
här metoden. Då tar man inte bort den<br />
gamla drottningen från modersamhäl-<br />
let. Man kan mycket väl behöva förstärka<br />
”kladdlådan” med den nya drottningen<br />
(som nu är avläggare) med en eller flera<br />
yngelramar med täckt yngel och ev foderramar.<br />
Vid invintringen kontrolleras att<br />
modersamhället och avläggaren har ägg<br />
och yngel och är starka nog för att klara<br />
vintern. Annars förenar man dem och gör<br />
ett nytt försök nästkommande år.<br />
Mer bin<br />
Vi behöver mer bin. LRF och SBR har visioner<br />
om att fördubbla antalet bisamhällen.<br />
Jag menar att det är minst lika viktigt att<br />
berätta hur man undviker vinterförluster.<br />
Det har jag lyckats bra med.<br />
HF:s nya grepp med Återtag, dvs att HF<br />
burkar honungen åt biodlaren är en god<br />
idé så att biodlarna kan sköta fler bisamhällen.<br />
Hoppas det fungerar bra i praktiken.<br />
Livsmedelslagstiftningen är ju inte<br />
precis till för oss småproducenter. Byggkostnaderna<br />
är höga och honungspriset<br />
har varit envist lågt. Det behövs bra pris.<br />
Det behövs också en lättskött kupa som<br />
minskar arbetstiden så att man sköta fler<br />
samhällen.<br />
10 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
Sommar, sol och honung<br />
MaRIta deLveRt<br />
Tänd grillen och grilla lammracks, entrecote<br />
eller andra favoriter. Använd honung i dressingen,<br />
glacen, marinaden och desserten.<br />
Njut i den milda sommarkvällen<br />
av härlig mat och skön samvaro.<br />
Här kommer några tips! Allt beräknat<br />
för 6 personer<br />
Honungsglace<br />
1 dl chilisås<br />
1,5 msk balsamvinäger<br />
2 msk vatten<br />
1,5 msk honung<br />
2 vitlöksklyftor skurna i småbitar<br />
Rosmarin, salt och svartpeppar<br />
Blanda allt i en kastrull. Låt småkoka till<br />
simmig konsistens ( 5-10 min) . Pensla<br />
glacen på köttet efter grillning.<br />
Vitlöks- och honungsyoghurt<br />
1 vitlök<br />
2 dl matyoghurt<br />
1 tsk salt<br />
½ citron, skal och saft<br />
½ msk honung<br />
Några droppar tabasco eller röd peppar<br />
Skala och dela vitlöken i klyftor och rosta<br />
den i ugn 175 grader ca 30 minuter. Blanda<br />
allt och mixa med en mixerstav. Servera<br />
till köttet.<br />
Fryst äggtoddy med jordgubbar<br />
10 äggulor<br />
1,5 dl florsocker<br />
Rom eller cognac efter smak<br />
Färska jordgubbar<br />
Flytande honung<br />
Mynta och florsocker till garnering<br />
Vispa gulor och florsocker vitt och pösigt.<br />
Häll upp i glasformar (som tål frysgrader)<br />
eller i muffinsformar och frys.<br />
Vid serveringen – lägg på färska jordgubbar,<br />
ringla nyslungad honung över och<br />
garnera med mynta och florsocker.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Röd potatissallad<br />
1 kg kokt färskpotatis<br />
1 knippa rädisor<br />
1 rödlök<br />
1 röd paprika<br />
Röd mangold<br />
Rostade pinjenötter och<br />
flagad parmesan<br />
Dressing:<br />
5 msk rapsolja<br />
2 msk vitvinsvinäger<br />
1 msk vatten<br />
2 tsk honung<br />
1 tsk dijonsenap<br />
Salt, peppar<br />
Skär den ljumma potatisen i skivor och blanda<br />
med övriga ingredienser. Slå dressingen över.<br />
Strö över pinjenötter och garnera med flagad<br />
parmesan och sommarblommor.<br />
11
KRIStINa BäcKStRöM<br />
Årets riksförbundsmöte<br />
blev en tvåstegsraket. Först<br />
en konferens med nyttiga<br />
bikunskaper, sedan en helg<br />
med viktiga beslut om SBR:s<br />
framtid.<br />
När det var dags för riksförbundsmöte<br />
i Höör i april var det ett helt nytt<br />
upplägg. I år började mötet med en fredag<br />
fylld med seminarier för folk i biodlarbranschen.<br />
Under dagen var några föreläsningar<br />
gemensamma för alla. Där emellan<br />
kunde deltagarna välja föreläsningar efter<br />
intresse.<br />
Dagen bjöd till exempel på föredrag<br />
om biavel och bins hälsa, bihusesyn och<br />
honungshantering. Finn Andersen, vd för<br />
företaget Naturkosmetikkompaniet berättade<br />
om hur man använder honung och<br />
vax för att göra kosmetika och hur honung<br />
smaksätts med eteriska oljor.<br />
Kirsten Jensen berättade om samspelet<br />
mellan bin och våra trädgårdsväxter,<br />
både ur proffsodlarnas och ur hemmaträdgårdarnas<br />
perspektiv. Ur hennes föredrag<br />
saxar vi följande goda råd:<br />
Om du vill ha många och stora hallon<br />
och ett bra drag från hallonblomningen<br />
ska du vattna ordentligt innan blomningen<br />
och sedan låta bli. Vattnar man senare<br />
späds nektarn ut så att bina hellre flyger<br />
på annat.<br />
Kirsten<br />
Jensen<br />
Riksseminarium och<br />
<strong>Riksförbund</strong>smöte<br />
Enkät<br />
Vad skulle din biodling behöva för<br />
att frodas?<br />
Sven Persson, Odarslöv, Lund.<br />
– Ett bättre blomningsfönster sedan rapsen<br />
blommat över. Då är det öken här på den skånska<br />
slätten.<br />
Bengt Jönsson, Odarslöv, Lund.<br />
– Tid, tror jag. Fast egentligen<br />
är jag nöjd. Vid 35 samhällen ligger<br />
gränsen för mig. Med fler blir det för<br />
mycket ensamarbete och man känner<br />
sig lätt asocial.<br />
Martin Johansson, Linköping.<br />
– Jag önskar att jag kunde ägna mer tid åt<br />
biodlingen, njuta mer än att stressa hela tiden.<br />
Just nu fungerar det bra med nio, max tio samhällen.<br />
Lennart Ohlsson, Göinge.<br />
– Det är som det ska vara. Jag<br />
har tio samhällen och mina bi är<br />
vid liv och jag är glad när de slipper<br />
sjukdomar.<br />
Harriet Larsson, Axelvold.<br />
– Ingenting! Jag är så lyckligt lottad. Jag började<br />
med biodling för två år sedan och fick stöd av<br />
min underbara biodlarförening, av en bra mentor<br />
och av min man som snickrar och fixar annat<br />
praktiskt.<br />
12 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
GMO-debatt och GMO-policy<br />
GMO-frågan debatterades hela lördagsförmiddagen.<br />
Beslutet om GMO-policy togs<br />
på eftermiddagen och det var tänkt att debatten<br />
skulle ge mer underlag för beslutet<br />
men det måste tyvärr sägas att det blev en<br />
spretig tillställning.<br />
I panelen satt Kristoffer Vamling, vd<br />
för Plant Science, företaget som tagit fram<br />
Amflora, en genetiskt modifierad potatis.<br />
Jordbruksverket representerades av<br />
Anders Falk och med från SLU var Inger<br />
Åhman som jobbat med GM-teknik.<br />
På den GMO-skeptiska sidan fanns<br />
lantbrukaren Anders Lunneryd, Lasse Hellander<br />
från Biodynamiska föreningen och<br />
ekolantbrukaren Peter Einarsson.<br />
Det visade sig vara extremt svårt att<br />
prata om biodling och GMO på samma<br />
gång. Samtalet handlade mer om lantbrukets<br />
villkor, om bekämpningsmedel och<br />
om den eventuella framtida nyttan av genetiskt<br />
förändrade grödor.<br />
Bägge sidorna avfärdade stundom<br />
motargument på ett ganska irrationellt<br />
sätt. Nej-sidan visade till exempel en film<br />
med ett bi som dog sedan det druckit sockervatten<br />
med ett växtgift som inte kom<br />
från någon GMO-gröda. När eko-biodlare<br />
uttryckte oro över att de skulle mista sin<br />
KRAV-märkning om genetiskt förändrat<br />
pollen kom in i honungen kontrade Jasidan<br />
med ”några pollenkorn får ni väl<br />
ändå tåla”.<br />
På väg ut hördes en biodlare muttra:<br />
– Det enda jag lärde mig idag var att<br />
en biodlare inte får svar på sina frågor.<br />
Helt klart är att det behövs mer forskning<br />
om GMO-grödors effekt på biodlingen<br />
och att biodlarna själva måste bevaka sin<br />
närings intressen, något som också finns<br />
med i den nya GMO-policy som antogs i<br />
Höör efter debatten.<br />
Där står det till exempel att SBR ska<br />
arbeta för att oberoende undersökningar<br />
av effekterna för biodlingen ska göras<br />
innan GMO-grödor sätts ut i naturen och<br />
för att biodlarnas organisationer ska rådfrågas<br />
innan beslut tas om odlingar.<br />
– Vi talar om en försiktighetsprincip.<br />
Nu börjar arbetet med att definiera vad det<br />
betyder. Som jag ser det handlar det till exempel<br />
om avstånd. När vi får bisjukdomar<br />
kräver staten av biodlarna att vi ska ha ett<br />
säkerhetsavstånd till andra bin på 3-5 kilometer.<br />
Det borde gälla nu också, säger<br />
Jonny Ulvtorp, SBR:s styrelseordförande.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Styrelsens GMO-policy förordade en försiktighetsprincip,<br />
ett motförslag från en grupp medlemmar gick längre och<br />
krävde ett totalt nej till GMO i naturen.<br />
Styrelsens förslag vann med 29 röster mot 24.<br />
SBR:s GMO-policy<br />
antagen på SBR:s <strong>Riksförbund</strong>smöte 17 april <strong>2010</strong><br />
1. SBR skall arbeta för att försiktighetsprincipen skall tillämpas så att en långsiktig<br />
och hållbar biodling kan säkerställas.<br />
2. SBR skall arbeta för att myndigheter och beslutsfattare rådfrågar biodlarnas<br />
organisationer och övriga sakkunniga inom området innan beslut som kan ha<br />
betydelse för bin, biodling och biodlaren fattas.<br />
3. I frågan om GM grödor skall SBR arbeta för att inga tillstånd för odlingar ges utan<br />
att förhållanden för bin, biodling och biodlaren har undersökts och tillgodosetts<br />
på ett tillfredsställande sätt. Detta innebär bl. a. att godkännande myndigheter i<br />
samband med behandling av tillståndsansökningar skall begära dokumentation<br />
på oberoende* undersökningar beträffande påverkan på/av bin, biodling och<br />
biodlaren.<br />
4. SBR skall arbeta för att all lagstiftning och regelverk rörande GMO säkerställer<br />
SBR:s övergripande mål.<br />
5. SBR skall hålla sig orienterad om relevanta erfarenheter från GMO odlingar och<br />
forskningsresultat och framföra krav om att grundligare forskning utförs kring<br />
GM grödors eventuella påverkan på/av bin och biodlingen.<br />
6. <strong>Bitidningen</strong> och hemsidan skall användas för att föra ut balanserad och väl<br />
underbygd GMO-information.<br />
7. SBR skall i GMO-frågor samverka med biodlarorganisationer i Nordiska Baltiska<br />
birådet, COPA/COGECA såväl som med världsorganisationen APIMONDIA.<br />
8. I de forum där SBR ingår skall frågeställningar kring GMO och biodling belysas<br />
och tydliggöras i enlighet med denna GMO-policy.<br />
9. Denna GMO-policy skall utgöra underlag för SBR:s arbete med GMO-frågor, t.ex.<br />
vid yttranden och remissvar till myndigheter.<br />
* oberoende = utan kommersiella intressen<br />
SBR:S GMO-policy som den antogs på riksförbundsmötet Höör. Den alternativa texten för<br />
punkt 1 som inte antogs löd:<br />
”1. SBR ska arbeta aktivt för att förhindra att GMO kommer ut i vår natur. SBR ska också<br />
göra allt för att biodlare ska hållas skadeslösa/erhålla ersättning om eventuella GMO<br />
påverkar deras verksamhet negativt.”<br />
Omröstning<br />
i<br />
GMOfrågan.<br />
13
Trädgårdsmästaren Bo Lindahl,<br />
ordf i Skånedistriktet<br />
hälsade välkommen till<br />
Skåne och Backagården, där<br />
riksmötet också hölls för 10<br />
år sedan. Sälgen blommade<br />
efter en lång vinter. Stämningen<br />
var god och diskussionen<br />
ibland livlig, framför allt<br />
i GMO-frågan. En GMO-policy<br />
antogs som till allra största<br />
delen alla var nöjda med.<br />
Riksmöte i sälgblomning<br />
eRIK öSteRLUNd<br />
:s ordförande Jonny Ulvtorp<br />
SBR visionerade inledningsvis om<br />
biodlingens och biodlarnas betydelse för<br />
att leda utvecklingen framåt. Man har genomfört<br />
en hel rad åtgärder under det<br />
gångna året. Bland annat en ordentlig genomgång<br />
av ekonomin, som resulterat i<br />
ett överskott för 2009, och framförhandlade<br />
förmåner via medlemskapet i LRF,<br />
Agrolkortet och juridisk hjälpmöjlighet<br />
hos LRF Konsult.<br />
Det var första gången i SBR:s historia<br />
som ordförande och vice ordförande i<br />
presidiet för mötet var kvinnor. Sonja Gustafsson<br />
ordförande och Marita Delvert vice<br />
ordförande. Tack, det var bra!<br />
De 16 motionerna behandlades utan längre diskussioner och besluten togs i<br />
enlighet med de yttranden som SBR-styrelsen<br />
gjort.<br />
Konsulent Mårtensson lyssnar intresserat<br />
Ordförande Ulvtorp visionerade inledningsvis om biodlingen och biodlarna som<br />
leder utvecklingen framåt. Foton: Erik Österlund<br />
Ordförandena Marita Delvert och Sonja Gustafsson.<br />
Honungsbedömningen<br />
Honungsbedömningsreglementet har blivit<br />
förändrat. Honungsprov kan lämnas<br />
i klar genomsiktlig glas- eller plastburk.<br />
SBR:s etikett kan användas på honung i cylindrisk<br />
eller konisk glas- eller plastburk,<br />
350g, 500g och 700g. Bihusesyn skall vara<br />
genomförd. Det är en fördel att kunna visa<br />
dokument att omfattande egenkontroll<br />
sker, då handlare alltmer frågar efter dokumentation<br />
om kvalitetskontroll.<br />
Fler bin<br />
Efter ajournering på lördagen förde Matias<br />
Köping ett samtal med delegaterna<br />
om hur vi ska få fler bisamhällen. Vinter-<br />
Journalist Bäckström funderar på formuleringarna<br />
till artikeln på föregående sidor.<br />
14 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
förlusterna är stora. De behöver ersättas<br />
och nybörjare behöver bin. Vi behöver<br />
också många av oss utöka antalet bisamhällen<br />
för tillgodose behovet av honung.<br />
Vi har inte bin i Sverige så det räcker. Vi<br />
måste producera mer bisamhällen och vi<br />
behöver mötesplatser mellan säljare och<br />
köpare. Vi behöver också förslag på pris<br />
på avläggare och bisamhällen, olika storlekar<br />
och vid olika tidpunkter på året då<br />
de byter ägare. Även diskussion förekom<br />
om vikten av att invintra rätt.<br />
Honungsförädlingen<br />
Christer Ankarlid berättade om verksamheten<br />
vid Svensk Honungsförädling AB.<br />
HF har inte fått in nog med honung för<br />
att hålla handeln med honung hela året.<br />
Det fattades svensk honung i många butiker.<br />
Tyvärr innebär det att en del kunder<br />
väljer andra produkter. Importen ökar och<br />
den svenska honungen minskar något.<br />
HF har höjt priserna så att man nu tjänar<br />
pengar på allt man säljer. Man har höjt<br />
priset 20-25% på de flesta produkterna till<br />
butik. Nya produkter lanseras, t ex smaksatt<br />
honung och honungsvin. Christer gick<br />
igenom några av de satsningar man gör,<br />
t ex Omstart <strong>2010</strong> med höjt inköpspris,<br />
Årsleverantör av grovsilad honung, kontraktsleverantör<br />
på tre år och producentpaketet.<br />
Producentpaketet är en hjälp till<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
VD Christer Ankarlid berättade om HF:s utveckling, honungsmarknaden och nysaysningar.<br />
införskaffande av bikupematerial så att<br />
man lättare ska kunna utöka.<br />
Valen<br />
Jonny Ulvtorp omvaldes till ordförande för<br />
SBR. Anders Lignell, Arne Johansson omvaldes<br />
och Matias Köping nyvaldes till ordinarie<br />
ledamöter i SBR-styrelsen. Kvarstår<br />
ett år gör Krister Linell, Alf Sjöberg och Stig<br />
Hansson. Suppleanterna deltar i styrelsearbetet.<br />
Yvonne Strid blev ny suppleant.<br />
Birgitta Augustesen omvaldes.<br />
Tack!<br />
Till sist avtackades välförtjänt Lennart<br />
Nilsson som avgått ur styrelsen för Svensk<br />
Biavel och Lotta Fabricius Kristiansen som<br />
avgått ur styrelsen för SBR men fortsätter i<br />
andra uppdrag för biodlarna. Hon och Stig<br />
Hansson uppmärksammades för väl utfört<br />
arbete med att genomföra årets riksmöte<br />
i Höör. Nytt för i år var ett utbildningsseminarium<br />
strax före riksmötet. Sonja Gustafsson<br />
och presidiet avtackades för väl genomförd<br />
ledning av riksmötet.<br />
SBR:s styrelse <strong>2010</strong> fr v, Krister Linnell, Alf Sjöberg, Arne Johansson, Stig Hansson, Yvonne Strid, Birgitta Augustesen, Jonny Ulvtorp och<br />
Anders Lignell. Saknas på bilden gör Matias Köping. Foto: Tore Olsson.<br />
15
Förlusterna i USA<br />
I slutet av april publicerades de<br />
preliminära resultaten från den<br />
undersökning som genomförts i<br />
USA för att få en uppfattning av<br />
förlusternas storlek vintern 2009-<br />
<strong>2010</strong>. Undersökningen omfattar<br />
svar från 4231 biodlare och mer<br />
än 22 % av det uppskattade antal samhällen<br />
om 2,46 millioner. Totalt dog 33,8 %<br />
av samhällena, det är således fjärde vintern<br />
i följd med stora förluster i USA, se<br />
tabellen.<br />
CCD (Colony Collapse Disorder), som<br />
det har talats mycket om i samband med<br />
förlusterna i USA, kännetecknas av följande.<br />
Det finns inga vuxna bin i samhällena<br />
och inga eller enbart få döda bin i<br />
eller utanför kuporna. Det finns täckt yngel<br />
och foder (honung/vinterfoder och pollen)<br />
i kakorna, samhällena har således hållit<br />
på med yngelsättning fram till kort före<br />
sammanbrotten och de har inte dött pga.<br />
brist på foder. Enbart 28 % av de biodlare<br />
som besvarade enkäten angav att åtminstone<br />
några av deras samhällen hade dött<br />
utan att det fanns bin kvar i kupan. Förlusterna<br />
hos dessa biodlare var dock 44 %<br />
jämfört med 25 % hos de biodlare som<br />
inte rapporterade om CCD.<br />
Följande orsaker till förlusterna har<br />
angetts: svält (32 %), vädret (29 %), svaga<br />
samhällen hösten 2009 (14 %), kvalster<br />
(12 %), dåliga drottningar/visefall (10 %).<br />
Enbart 5 % av biodlarna angav CCD som<br />
huvudorsaken till förlusterna.<br />
Författarna till artikeln med de preliminära<br />
resultaten skriver att slutrapport<br />
kommer publiceras senare under året.<br />
År Rapporterande Förluster<br />
biodlare %<br />
2006/2007 384 31,8<br />
2007/2008 331 35,8<br />
2008/2009 778 29,0<br />
2009/<strong>2010</strong> 4231 33,8<br />
PREBEN KRiSTiANSEN<br />
Bihälsokonsulent<br />
Enkät om övervintringen 2009-<strong>2010</strong><br />
En sammanfattning av resultaten från den webbaserade<br />
enkätundersökningen som pågått under maj finns<br />
nu på SBR:s hemsida. Undersökningen kommer även<br />
redovisas i nästa nummer av <strong>Bitidningen</strong>.<br />
Kalkyngel<br />
Kalkyngel är en vitt utbredd sjukdom vars<br />
förekomst, till viss del oförklarligt, varierar<br />
från år till år. Ibland kan den ha stor<br />
ekonomisk betydelse genom att drabbade<br />
samhällen ger lägre honungsskörd.<br />
Sjukdomen, som orsakas av svampen Ascosphaera<br />
apis, kan öka kraftigt vid dåliga<br />
dragförhållanden och blött väder.<br />
Yngelkakor med sjukdomen har oregelbundet<br />
utseende med många genombitna<br />
cellock. Sjukt yngel är först vitt,<br />
mjukt och mögelaktigt för att sedan bli<br />
hårt och kalkartat. Själva mumierna kan<br />
vara antingen vita eller gråsvarta. Mumierna<br />
kan lätt ses i cellerna, på botten<br />
av kupan och framför flustret.<br />
Mer information om kalkyngel och<br />
vilka åtgärder som kan vidtas mot sjukdomen<br />
finns på SBR:s hemsida (sökväg: Bin<br />
och biodling > Bihälsa > Bisjukdomar<br />
och parasiter > Kalkyngel).<br />
Bihälsa<br />
Avläggare<br />
Avläggare, dvs. nya bisamhällen<br />
med unga drottningar, är grundstommen<br />
i all framgångsrik biodling.<br />
Övervintrade avläggare kan<br />
bland annat ersätta vinterförluster<br />
eller användas för att förstärka svaga<br />
(men friska!) samhällen på våren.<br />
Avläggare är dessutom ett bra och enkelt<br />
sätt att tillsätta en ny drottning. Genom att<br />
varje år bilda ett antal avläggare, som invintras<br />
med friska vinterbin kan dessutom<br />
problemen med varroa reduceras.<br />
I broschyren ”Avläggarproduktion”<br />
finns tips på hur avläggare kan bildas.<br />
Broschyren kan beställas genom Bibutiken<br />
på SBR:s hemsida. Den finns under<br />
rubriken PR-material och kan även laddas<br />
ner i pdf-format därifrån.<br />
Här några exempel på åtgärder som<br />
kan vidtas mot varroa. Om avläggaren bildas<br />
som en skaksvärm, dvs. utan yngel,<br />
kan bina behandlas med oxalsyra eller<br />
mjölksyra i samband med att avläggaren<br />
bildas. Om avläggaren har bildats med<br />
förseglat yngel kan den behandlas med<br />
oxalsyra (eller mjölksyra) när allt gammalt<br />
yngel har krupit och innan den nya<br />
drottningens yngel har täckts. I en yngelfri<br />
Översikt över förlusterna i USA de senaste<br />
fyra vintrarna. Bina rensar ut kalkyngel och vid kraftiga angrepp kan drivor av mumier ligga på botten<br />
och framför kupan. Odla inte efter drottningar med angrepp av kalkyngel. Foto: Preben<br />
Kristiansen<br />
16 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
avläggare kan kvalster även ”bekämpas”<br />
genom att tillsätta en ram med täckfärdigt<br />
drönaryngel (som dragits upp i ett annat<br />
samhälle). Drönarramen avlägsnas när<br />
alla cellerna på den är täckta.<br />
Drönarram<br />
Om man satt i drönarramar i kuporna<br />
är det viktigt att drönarynglet avlägsnas<br />
innan drönarna börjar krypa ut. Annars får<br />
drönarramarna den motsatta effekten än<br />
vad som var avsikten. Förutom att minska<br />
Broschyren Avläggarproduktion kan beställas<br />
från Bibutiken eller laddas ner som<br />
pdf-fil från SBR:s hemsida.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
En drönarram där bina slutat bygga och där det finns viseceller. Kolla yngelramarna i<br />
kupan och vidta åtgärder mot svärmning. Foto: Preben Kristiansen<br />
kvalstermängden kan drönarramen ge information<br />
om läget i samhället. Om kakan<br />
byggts ut i ramen, om det finns ägg och<br />
yngel i olika åldrar (beroende av hur länge<br />
ramen suttit i kupan) och om det inte<br />
finns viseceller på den vet man att samhället<br />
har en drottning och att det inte är i<br />
svärmtillstånd. Om samhället är i svärmtillstånd<br />
kommer det i de flesta fall finnas<br />
projekt pollinatören<br />
Projektet ska genomföras tillsammans med GRO och <strong>Sveriges</strong> Fröoch<br />
Oljeväxtodlare. Workshops och mötesplatser kommer att arrangeras<br />
där de olika odlarna och parterna (växtodlare och biodlare)<br />
kan mötas för att utbyta kunskaper och undersöka förutsättningarna<br />
för god pollinering.<br />
Man kommer att utreda och ge förslag på försök som behöver<br />
genomföras. Lämpligt studiematerial kommer att utarbetas och kompetenshöjande<br />
åtgärder genomföras för de olika odlarna.<br />
Man kommer också att undersöka möjligheterna att använda bisamhället<br />
som entomovektor.<br />
Viktigt är att utarbeta modeller för lönsamhetsberäkning av pollineringstjänster,<br />
samt att utarbeta en kvalitetssäkrad pollineringspool.<br />
Beslutet täcker drygt 90% av beräknade totalkostnader, vilket innebär<br />
drygt 640 000 kr. Det har fattats av Jordbruksverket utifrån förordningen<br />
om stöd för landsbygsutvecklingsåtgärder. Stödet innehåller<br />
EU-medel. Red.<br />
viseceller på kakan med drönaryngel. Det<br />
kommer naturligtvis även finnas viseceller<br />
på andra yngelkakor i kupan. Därför måste<br />
dessa också undersökas och åtgärder mot<br />
svärmning vidtas.<br />
preben.kristiansen.sbr@biodlarna.org<br />
Foto: Lennart Nilsson<br />
17
Mjölksyrabakterier förebygger<br />
amerikansk yngelröta hos bilarver<br />
eva FoRSgReN, aLeJaNdRa vaSqUez, toBIaS oLoFSSoN, INgeMaR FRIeS<br />
Bakterier kan vara både<br />
skadliga och nyttiga. Nyttogörandemikroorganismer<br />
finns i stora mängder<br />
i naturen och på och i alla<br />
levande varelser. Honungsbin<br />
är inget undantag; det<br />
finns många nyttogörande<br />
bakterier i bisamhället, men<br />
även några som kan orsaka<br />
sjukdom (sjukdomsalstrare<br />
= patogener).<br />
Amerikansk yngelröta är en allvarlig<br />
bakteriesjukdom som normalt leder<br />
till döden för infekterade honungsbilarver.<br />
Endast unga larver är mottagliga för<br />
sjukdomen som orsakas av en sporbildande<br />
bakterie, Paenibacillus larvae.<br />
Bakterierna (i form av sporer) kommer<br />
in i bilarven via födan och etablerar sig i<br />
tarmkanalen. Så lite som ett 10-tal sporer<br />
kan vara tillräckligt för att infektera de<br />
yngsta larverna. Hur fort en individ dukar<br />
under för infektionen beror på mängden<br />
bakterier som intas, vilken variant (stam)<br />
av bakterien det rör sig om men sannolikt<br />
också vilka andra bakterier som koloniserar<br />
tarmen. Man vet från studier av normalfloran<br />
hos bl.a. människor att ”goda”<br />
bakterier som lever i vår mag- och tarmkanal<br />
kan förhindra sjukdomsalstrande<br />
bakterier att etablera sig och orsaka sjukdom.<br />
Mjölksyraproducerande bakterier är<br />
exempel på ”goda” bakterier som finns<br />
i mag-tarmkanalen hos människor och<br />
djur, och som kan skydda mot oönskade<br />
mikroorganismer och infektioner. De<br />
anses vara hälsofrämjande och används<br />
idag som tillsatser i föda för både djur och<br />
människor (probiotika = bakterier som<br />
ger en positiv hälsoeffekt efter intag).<br />
I <strong>Bitidningen</strong> <strong>nr</strong>. 9, 2008 beskrevs<br />
upptäckten av en helt ny uppsättning<br />
mjölksyrabakterier i honungsmagen hos<br />
bin. Denna mikroflora är en unik sam-<br />
mansättning av bakterier bestående av<br />
minst 12 olika bifidobakterier och laktobaciller<br />
som bland annat visat sig ha stor<br />
betydelse för fermentation av bibröd. Sannolikt<br />
har dessa specialiserade bakterier<br />
även stor betydelse för binas hälsa genom<br />
Bild 2.<br />
Bild 1.<br />
att förebygga infektionssjukdomar.<br />
För att undersöka en eventuell förebyggande<br />
effekt av de nyupptäckta mjölksyrabakterierna<br />
mot infektioner av P. larvae,<br />
utfördes sommaren 2008 en serie<br />
försök. Först gjorde vi försök för att se om<br />
18 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
mjölksyrabakterierna hämmade växten av<br />
P. larvae på agarplattor (ett fast näringsmedium<br />
för mikrobiell odling av bakterier).<br />
Resultaten från det försöket visade<br />
en varierande hämmande effekt av de individuella<br />
mjölksyrabakterierna på tillväxten<br />
av P. larvae. Samtliga varianter av de individuella<br />
mjölksyrabakterierna hämmade<br />
helt eller delvis växt av P. larvae (se exempel<br />
i bild 1). Ett glädjande resultat var<br />
att två enskilda stammar samt en kombination<br />
av samtliga 12 bakterier hämmade<br />
tillväxten av P. larvae helt, dvs. ingen växt<br />
av P. larvae kunde observeras!<br />
Vi gjorde också försök där individuella<br />
larver matades med P. larvae i olika<br />
doser i kombination med eller utan mjölksyrabakterier.<br />
Vi använde oss av en metod<br />
(s.k. in vitro odling av larver, se bild 2)<br />
där man på laboratoriet föder upp larver<br />
(yngre än 24 timmar) på en artificiell diet<br />
bestående av drottninggelé blandat med en<br />
lösning av glukos och fruktos.<br />
Två olika stammar av P. larvae odlades<br />
upp i laboratoriet, antalet bakterier<br />
bestämdes och två doser (5000 och<br />
50000 sporer per ml) blandades i fodret.<br />
En kontrollgrupp (grupp 7, se tabellen)<br />
fick enbart drottninggelé/sockerlösning.<br />
Två grupper (grupp 1 och 4) försågs med<br />
infekterat foder utan tillsats av mjölksyrabakterier,<br />
två grupper (grupp 2 och<br />
5) försågs med infekterat foder blandat<br />
med mjölksyrabakterier från dag 0 och<br />
två grupper (3 och 6) fick infekterat foder<br />
men försågs inte med mjölksyrabakterier<br />
förrän efter 3 dagar.<br />
Försöken pågick under 14 dagar efter<br />
att larverna infekterats, döda larver avlägsnades<br />
kontinuerligt och undersöktes med<br />
avseende på P. larvae. Totalt undersöktes<br />
1200 larver i fem separata experiment.<br />
Den totala effekten av att förse larverna<br />
med mjölksyrabakterier efter att de<br />
fodrats med P. larvae (oavsett dos) var<br />
att signifikant färre larver blev infekterade<br />
(p= 0,007, se figur 1). Effekten var dock<br />
betydligt större i de grupperna som utsatts<br />
för den högre dosen av P. larvae (grupp 5<br />
och 6, p = 0,005). Den statistiska analysen<br />
visade också att det inte var någon signifikant<br />
skillnad mellan att förse larverna<br />
med mjölksyrabakterier på samma dag<br />
som P. larvae eller två dygn senare. Den<br />
positiva effekten var lika tydlig.<br />
Vi kan alltså konstatera att de mjölksyraproducerande<br />
bakterierna isolerade från<br />
binas honungsmage har en starkt häm-<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Figur 1.<br />
Grupp P. larvae Mjölksyrabakterier Tidpunkt<br />
1 5000 –<br />
2 5000 50000 dag 1 och följande<br />
3 5000 50000 dag 3 och följande<br />
4 50000 –<br />
5 50000 50000 dag 1 och följande<br />
6 50000 50000 dag 3 och följande<br />
7 – –<br />
Tabell<br />
mande effekt på växt av P. larvae. Resultaten<br />
från våra experiment visar också att<br />
om man fodrar larver som utsatts för P.<br />
larvae med mjölksyrabakterier så minskar<br />
andelen insjuknade och döda larver.<br />
Vi kan hävda att dessa bakterier har en<br />
probiotisk effekt på honungsbin då den<br />
förebygger infektion av amerikansk yngelröta<br />
och sannolikt även andra infektioner.<br />
Förmågan att hämma andra patogener bör<br />
undersökas så att vi kan få kunskap om<br />
den fulla omfattningen av dessa bakteriers<br />
probiotiska effekt.<br />
Referenser<br />
Forsgren, E., Olofsson, T. C., Vásquez, A.,<br />
Fries, I. (<strong>2010</strong>). Novel lactic acid bacteria<br />
inhibiting Paenibacillus larvae in honey<br />
bee larvae. Apidologie 41, 99-108.<br />
Vásques, A., Olofsson, T. (2008). Nyttiga bakterier<br />
löser honungens gåta. <strong>Bitidningen</strong><br />
107, September, 8-11.<br />
Vásques, A., Olofsson, T. (<strong>2010</strong>). Mjölksyrabakterier<br />
i bibrödsproduktion. <strong>Bitidningen</strong><br />
108. Januari/Februari, 6-8.<br />
ägglikör<br />
Honung blir bara trendigare och trendigare<br />
och förekommer ofta i tidningarnas<br />
recept. I det påkostade, glassiga gourmetmagasinet<br />
Diné & Dryck hittar vi en spännande<br />
ägglikör med mycket honung i. Jag har inte<br />
testat receptet, men tyckte ändå att det var så<br />
annorlunda så jag ville förmedla det.<br />
5 ägg<br />
6 citroner<br />
1 msk citronzest (=det allra yttersta<br />
skalet,fi<strong>nr</strong>ivet)<br />
300 g honung<br />
37 cl Grönstedts Cognac<br />
Tvätta och torka äggen och lägg dem i<br />
en skål – med skalen kvar! Täck med saften<br />
från citronerna och zesten. Låt stå övertäckt i<br />
kylen. Efter 2-4 dygn är skalen mjuka.Tillsätt<br />
då honungen och vispa hårt tills blandningen<br />
är slät. Avsluta med cognacen.<br />
Marie Axelsson<br />
19
Fler kluriga biodlare i varberg<br />
JaNNe MåRteNSSoN<br />
i Jan/febr-<strong>nr</strong> av årets BT kan<br />
vi läsa om ett besök hos Varbergskretsens<br />
Bf. Vi återupptar<br />
bekantskapen och träffar<br />
ett par kluriga biodlare till<br />
från Varberg.<br />
Nils G. Carlsson, fungerade som ”reseledare”<br />
under besöket i Varbergskretsens<br />
Bf. Här beskrivs ytterligare två<br />
besök under rundresan hos medlemmarna<br />
i Varberg.<br />
Nils Otterdahl och<br />
Georg Johansson<br />
Nils och Georg har utvecklat ett rationellt<br />
sätt att bedriva biodling i trågkupor, för att<br />
på ett enkelt sätt möjliggöra bekämpning<br />
av varroakvalstret genom borttagning av<br />
drönarvax under i stort sett hela säsongen.<br />
Borttagningen kan ske utan att behöva<br />
lyfta av skattlådor mer eller mindre<br />
fyllda med honung. I en minde skattlåda<br />
för t ex 5 ramar placeras ett antal yngelramar<br />
tillsammans med drönarramen.<br />
Denna skattlåda spärras inte, vilket gör<br />
att drottningen hela tiden kan lägga ägg i<br />
såväl drönarramen som de övriga ramarna.<br />
Därmed har man också god möjlighet<br />
att hålla kolla på bygglust, äggläggning och<br />
svärmförberedelser utan att tvingas lyfta<br />
bort honung först! På samma sätt kan<br />
man hela säsongen ”skörda” drönarvax<br />
(och kvalster) genom att lyfta en enda<br />
ram dvs. drönarramen. Beroende på trågets<br />
storlek finns dessutom plats för 1-2<br />
traditionellt spärrade<br />
skattlådor.<br />
Drönarvaxborttagning<br />
bör kombineras<br />
med en kraftigare<br />
bekämpning senare<br />
på säsongen. Oxalsyredroppning<br />
efter<br />
yngelsäsongen eller<br />
behandling med myrsyra<br />
enligt gängse rekommendationer<br />
är<br />
två möjligheter.<br />
Göran Calis<br />
Göran Calis har en<br />
mycket välskött bigård.<br />
Göran har också anslutit<br />
sin biodling till<br />
Svenskt Sigill. Även<br />
här var det ett sätt att<br />
bekämpa varroakvalstret<br />
som var anledningen<br />
till besöket.<br />
Göran har i fyra års tid<br />
arbetat med rabarber<br />
som huvudmetod att<br />
försöka hålla smittspridarna<br />
i schack.<br />
Han har undersökt<br />
nedfallet kontinuerligt<br />
och hittar enligt uppgift<br />
numera i princip inga kvalster.<br />
Appliceringen gjordes till en början i<br />
form av tillskurna strimlor av färsk rabarber.<br />
Den ungefärliga storleken uppskatta-<br />
Georg Johansson visar var 5 ramars-skattlådan placeras.<br />
1-2 skattlådor beroende<br />
på trågets storlek<br />
Drönarram i ospärrad<br />
mindre skattlåda<br />
Yngelrum 16-25 ramar<br />
des till 5x50 mm. Ett antal sådana strimlor<br />
lades i kupan, varje gång han arbetade<br />
med bina. Det hände att Göran ibland<br />
kunde se hur bina kom utsläpande med<br />
de intorkade strimlorna. Något jobbigt för<br />
ett litet bi förefaller det!<br />
Förra säsongen prövades därför en ny<br />
metod att tillföra rabarber i kupan. Med<br />
hjälp av en mixer bereddes en ”gröt” av<br />
färsk rabarber. Gröten applicerade Göran<br />
med en tesked på ramarnas överlister.<br />
Bina började omgående intressera sig för<br />
det tillförda och enligt Göran är i regel<br />
all tillförd substans borta nästa gång han<br />
kommer på besök.<br />
Det finns ett antal faktorer som kan<br />
noteras då det gäller det refererade sättet<br />
att med rabarber bekämpa varroan:<br />
20 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
– Arean på nedfallsskivan är relativt<br />
liten, vilket gör det vanskligt att<br />
bedöma det verkliga nedfallet av<br />
kvalster. Effektiviteten i form av nedfallna<br />
kvalster blir därmed svår att få<br />
en verklig uppfattning om.<br />
– Metoden är tidskrävande. En maxgräns<br />
för antal samhällen, som man<br />
hinner behandla på detta sätt, nås<br />
nog ganska snart. För en biodling<br />
i mindre skala är emellertid tiden<br />
knappast några problem.<br />
– En tredje faktor är att metoden kräver<br />
tillgång på rabarber. Vilket knappast<br />
är ett oöverstigligt hinder, men ändå.<br />
– Den gröt som prövades i fjol visade<br />
tendens till att mögla vid förvaring<br />
i trågkupan. Vilket innebär att det<br />
måste mixas ny gröt relativt ofta.<br />
Summa summarum måste metoden<br />
undersökas närmare innan den skulle<br />
kunna officiellt rekommenderas från<br />
SBR:s sida. Det blir en uppgift för Avels-<br />
och Bihälsokommittén att bedöma om<br />
sådana undersökningar anses tillräckligt<br />
intressanta att genomföra.<br />
Tills dess gäller de rekommendationer<br />
som framtagits tidigare och som finns<br />
beskrivna i ett antal skrifter. Bl a Jordbruksverkets:<br />
Varroabekämpning med<br />
ekologiska metoder – Jordbruksinformation<br />
10 -2001. Framtagen av bihälsokonsulent<br />
Preben Kristiansen.<br />
Därmed avslutas besöket hos biodlarna<br />
i Varberg, för denna gång åtminstone.<br />
Enligt uppgift har de mer att visa upp!<br />
Vad eller vem är intressant att lyfta fram i<br />
din förening? Hör av dig till mig, redaktören<br />
eller någon i redaktionsrådet om att<br />
få till stånd ett reportage. Annars finns det<br />
säkert någon skrivkunnig med digitalkamera<br />
i närheten.<br />
Kommentar till artikeln<br />
Janne Mårtensson har bett mig ge en kommentar<br />
till användning av rabarber mot<br />
varroa. Jag kan naturligtvis inte ifrågasätta<br />
Göran Calis uppgift om att han i princip<br />
numera inte hittar kvalster. Men om den<br />
låga kvalstermängden beror på användning<br />
av rabarber eller på andra faktorer<br />
går inte att säga utan att det genomförts<br />
kontrollerade försök. I nuläget kan jag<br />
därför inte rekommendera metoden. De<br />
försök och studier som gjorts med oxalsyrabehandling<br />
genom droppmetoden visar<br />
att koncentrationen har stor betydelse för<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Göran Calis bigård.<br />
Mixad rabarber.<br />
Bina började omgående<br />
suga på rabarbermixen<br />
effekten. Frågan är därför om koncentrationen<br />
av oxalsyra i rabarber är tillräckligt<br />
hög för att ge effekt på kvalstren. En<br />
annan aspekt är att de eventuella negativa<br />
effekter, som placering av rabarber<br />
i en bikupa kan ge, ännu så länge heller<br />
inte har undersökts. Användning av rabarber<br />
i den mängd som anges i artikeln<br />
kan innebära att det tillföras mer oxalsyra<br />
till ett samhälle än vad som tillförs<br />
genom behandling med droppmetoden<br />
på hösten. Tillförseln av oxalsyra genom<br />
”rabarbermetoden” sker dessutom under<br />
den aktiva säsongen, där bina producerar<br />
Varroainlägg med handtag för lättare inplacering<br />
och kontroll.<br />
honung (och yngel). Inom ramen för Nationella<br />
programmet 2008 (EU-stödet till<br />
biodlingen) sökte SBR medel för en studie<br />
angående rabarber som behandlingsmetod<br />
mot varroa. Tyvärr avslog Jordbruksverket<br />
den ansökningen. Men jag kommer<br />
föreslå att SBR åter ansöker om medel för<br />
att genomföra kontrollerade försök med<br />
metoden. Om resultaten från sådana försök<br />
visar att den fungerar kommer den<br />
naturligtvis ingå bland de metoder som<br />
jag rekommenderar mot varroa.<br />
Preben Kristiansen, bihälsokonsulent<br />
21
LaRS-MaRtIN LILJeNvaLL<br />
liljenvall@zeta.telenordia.se – bert.thrybom@swipnet.se<br />
SBR:s vetenskapliga Råd<br />
Naturens Kalender – en biodlares almanacka<br />
SBR kommer denna sommar<br />
att på försök bygga upp en<br />
naturens Kalender som<br />
ska bli ett verktyg för den<br />
praktiske biodlaren i hans/<br />
hennes arbete i bigården.<br />
Eftersom de flesta skeenden i naturen<br />
främst bestäms av väderleken borde<br />
man kunna presentera en plan med tider<br />
då vissa för bina viktiga dragväxter blommar.<br />
Ser man exempelvis när sälgen<br />
blommar vet man att samhällena börjar<br />
få bra tillskott med pollen till yngeluppfödningen.<br />
Genom att på samma sätt<br />
under hela växtsäsongen vara uppmärksam<br />
på blomningen av andra dragväxter<br />
kan man bli mer förberedd inför det vidare<br />
arbetet i bigården. Dessa händelser<br />
kan tidsmässigt förskjutas ganska mycket<br />
mellan åren beroende på väderleken varför<br />
den vanliga almanackan enbart delvis<br />
kan vara till hjälp.<br />
Denna förstudie har mer utförligt presenterats<br />
i aprilnumret av <strong>Bitidningen</strong>. Du<br />
som är intresserad av biodlingen och dess<br />
koppling till naturens händelser skulle väl<br />
passa som växtobservatör i detta arbete!<br />
Läs denna artikel och anmäl dig gärna till<br />
mig på min e-postadress: liljenvall@zeta.<br />
telenordia.se.<br />
Här är några typiska biväxter som<br />
blommar i maj och juni:<br />
Hallon. Foto:Juhanson/wikipedia<br />
Blåbär. Foto:Marek<br />
Silarski/wikipedia<br />
Blåbär<br />
Blåbäret är välkänt för alla sedan barnsben.<br />
Denna greniga, bladfällande och vedartade<br />
växt är rent botaniskt ett dvärgträd<br />
med en huvudstam och grenar som bildar<br />
en bladkrona. De fyr-eller femtaliga blommorna,<br />
som blommar i maj eller juni,<br />
sitter ensamma i bladvecken. Insekter av<br />
olika slag är nödvändiga för blommans<br />
pollinering. Bina har då stor betydelse eftersom<br />
antalet humlor vid denna tid på<br />
året inte är så stort. Frukten kallas bär och<br />
är oftast överdraget av en tunn vaxhinna.<br />
De helt svarta bären, som saknar detta<br />
överdrag, kallades förr för skomakarbär.<br />
Blåbärsriset växer gärna i skuggig och sur<br />
skogsterräng. Det förökar sig genom kraftiga<br />
underjordiska utlöpare.<br />
Blåbäret förekommer över hela landet<br />
– man har uppskattat att 17 % av<br />
landet täcks av blåbärsriset vilket skulle<br />
motsvara en yta på ungefär 76 500 kvadratkilometer.<br />
Rent historiskt har bären inte spelat<br />
någon större roll i människans hushåll.<br />
Det var först i slutet på 1890-talet, då sockret<br />
blev mer tillgängligt för gemene man,<br />
som man lärde sig att ta hand om det ömtåliga<br />
bäret för föda. Det har också kommit<br />
till användning som medel mot diarrésjukdomar<br />
och andra magåkommor.<br />
Lingonblom. Foto:Miya m/wikipedia<br />
Lingon<br />
Lingonen, eller skogens röda guld som<br />
bäret också kallas, tillhör, som blåbäret,<br />
växtsläktet Vaccinium. De vita eller<br />
svagt rödaktiga, klockformiga blommorna<br />
blommar vid denna tid. De ger rikligt med<br />
nektar och växten räknas som en bra dragväxt.<br />
Frukten är ett bär som innehåller ett<br />
ämne som avspjälkar bensoesyra, ett naturligt<br />
konserveringsmedel, vilket medför<br />
att lingonen håller sig under lång tid utan<br />
några andra tillsatser. Bären mognar i september,<br />
ibland oturligt nog i samband med<br />
älgjakten på vissa håll i landet.<br />
Lingonet är en ständigt grön buske<br />
som har långa, underjordiska utlöpare.<br />
De omvänt äggrunda bladen är på ovansidan<br />
glänsande gröna som sitter kvar<br />
även på vintern<br />
Hallon<br />
Hallon är ett bär som är mycket eftertraktat.<br />
Det blommar under stor del av sommaren<br />
– den har alltså en lång dragperiod<br />
- och sprider sig lätt på hyggen och i skogar<br />
efter större skogsbränder. Den sammansatta<br />
frukten plockas relativt sett mest i<br />
landet och känns frisk i smaken tack vare<br />
dess innehåll av olika fruktsyror. Hallon<br />
har anor i Sverige sedan medeltiden. Det<br />
var främst munkarna som då började införa<br />
vilda plantor av växten i den etablerade<br />
odlingen.<br />
22 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
öppet hus – en trevlig företeelse<br />
eRIK öSteRLUNd<br />
Den första maj hamnade<br />
jag på ett Öppet Hus hos en<br />
biodlare med ett större antal<br />
samhällen, som också förser<br />
biodlare med biredskap, LP:s<br />
biodling i Säffle. Vädret var<br />
kylslaget med värmen kom<br />
inifrån, från arrangör och<br />
besökare.<br />
Biodlare hade kommit från alla väderstreck,<br />
långtifrån såväl som nära,<br />
samtalade om övervintring, varroabekämpning,<br />
etikettering, plastramar,<br />
kupor, köpte en del biredskap och smakade<br />
på honung. Arrangören bjöd på kaffe<br />
och hemlagad smörgåstårta. I vimlet träffade<br />
jag kollegor från Gadden, Rune Hedberg<br />
och Freddy Duwe. Där fanns också<br />
mångårige storbiodlaren Torsten Olsson<br />
med kompisen Klas-Olof Ohlsson, SBRengagerade<br />
Matias Köping och Björn<br />
Swienty från Danmark, för att nämna<br />
några. Matias och jag passade på att samtala<br />
om en artikel till kommande nummer<br />
av <strong>Bitidningen</strong>.<br />
Att träffa biodlare är trevligt och inspirerande.<br />
Det var skönt att kunna slita<br />
sig från alla måsten och ”prata bort” en<br />
stund. Gör det du också om du kan.<br />
gösta Svensson, Lönneberga, 70 år<br />
år fyller den 16 juni medlemmen i Vena-Hultsfred Bf, Gösta Svensson, Lönne-<br />
70 berga. Medlem i föreningen sedan mitten av 60-talet, har han bl a beklätt posten<br />
som dess ordförande. Alla de som under dessa år blivit bigubbar eller bigummor, har<br />
i Svensson funnit en god lärare, som alltid står till tjänst, då det gäller problem bland<br />
våra små flygande vänner. Personligen god och ärlig människa har Svensson förvärvat<br />
sig många vänner inom och utom biodlarnas krets, och helt säkert gör jag mig till tolk,<br />
särskilt för biodlarna, då jag önskar att han ännu i många år skall stå kvar som föreningens<br />
allt i allo samt gå och pyssla bland ett 20- tal bisamhällen som han är ägare till.<br />
Leve 70- åringen!<br />
Anders Berg, Ryssby<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Stig-Inge Wentzel<br />
t h, Por-Pac, som<br />
tillverkar Nacka-<br />
=kupan var på<br />
plats och visade<br />
också blomlådor<br />
(som vi kom på<br />
kan användas<br />
till välisolerade<br />
toplistkupor och<br />
svärmfångstkupor).<br />
Rune Hedberg fotograferar Freddy<br />
Duwes vildbyggeförhindrare till en s k<br />
högbotten som används till plastkupor.<br />
Inga Volkman, Freddy Duwe och Roger Hilmersson gillade smörgåstårtan och kaffet.<br />
23
Drottningen märks blå <strong>2010</strong><br />
SBR:s avelskommitté<br />
JaN-eRIK JaNSSoN<br />
drottningodling/avel<br />
avelsforum planerade biavel<br />
Nitton personer hade anmält<br />
sig till Avelsforum med <strong>Sveriges</strong><br />
<strong>Biodlares</strong> <strong>Riksförbund</strong><br />
som arrangör på Hotell Högland<br />
i Nässjö 10 april. Alla<br />
jublade inte över allt. Men<br />
alla var överens om att det<br />
kan bli något bra i framtiden.<br />
Deltagare kom från SBR:s Avels och<br />
Bihälsokommitté (AB-kom), Aktiebolaget<br />
som bildats för Svensk Biavel var där,<br />
Buckfast-, NordBi-, Carnica- och Ligustica-biodlarna<br />
var alla representerade, men<br />
bara fyra avelsamordnare från distrikten.<br />
Dessa representerade Skåne, Halland, Kalmar<br />
Södra och Jönköping.<br />
Svensk Biavel AB<br />
Det var under verksamhetsåret 2005-2006<br />
som SBR och Biodlingsföretagarna fick i<br />
uppdrag av Jordbruksverket, att samordna<br />
sig och verkligen ta tag biaveln.<br />
Nu har Svensk Biavel kommit till det<br />
läget att bolaget arbetar på fem fronter:<br />
• en avelsplan som strukturerar upp<br />
hur arbetet ska genomföras,<br />
• en bidatabas där fakta ska samlas,<br />
• kompetensutveckling av biodlare<br />
som vill få fram bättre bin,<br />
• kommunikation ut till biodlarna av<br />
de kunskaper som samlas,<br />
• allt finansierat med bidrag från<br />
Nationella programmet.<br />
– Någon egen drottningodling sysslar<br />
vi inte med, upplyste Bengt Andreasson.<br />
Det ber vi biodlarna ta hand om.<br />
Hela tiden revideras avelsplanen beroende<br />
på de erfarenheter som görs. Utrensningstesterna<br />
är ett exempel där det<br />
har skett en förändring. Numera kräver<br />
man att avläsningen görs redan efter 24<br />
timmar. Det gäller nu inte bara att hitta<br />
de drottningar som är bra. Nu söker vi de<br />
allra bästa! Vidare måste metodiken för<br />
frysteknik vid utrensningsteknik utvecklas.<br />
Det kostar att köpa material till detta.<br />
– Regelverket kring nosemaanalyser<br />
är något som har fått oss att arbeta för att<br />
dessa ska kunna ske inom <strong>Sveriges</strong> gränser.<br />
Dock blir det för dyrt att göra dem på<br />
SLU, åtminstone i nuläget, säger Bengt<br />
både med uppgivenhet och hopp om en<br />
förbättring i rösten.<br />
– Och så blir det en femdagarskurs i<br />
drottninginseminering med Bert Thrybom<br />
på Visingsö under sommaren. Vi inom<br />
Svensk Biavel är mycket intresserade av<br />
tekniken inom detta område.<br />
Bengt ger också exempel på den kompetensutveckling<br />
som kommer att ske<br />
redan i år. SBiAB stod för genetikkonferens<br />
som gick av stapeln den 24-25 april i Uppsala.<br />
Vidare kände han också till de kurser<br />
för avels- och testbiodlare som anordnas<br />
av avelsföreningarna, t ex i Brunnstorp,<br />
Huskvarna den 19 maj.<br />
Bidatabasen är på väg att ikläda sig<br />
en ny kostym då en ny utvecklare har tagit<br />
över efter den förre som fått brist på tid.<br />
Bengt hade förhoppningar om att databasen<br />
ska komma att innehålla 200 drottningar<br />
innan biåret är slut. www.bidatabasen.se<br />
är den blivande adressen på nätet.<br />
– Vi har också initierat ett utvecklingsprojekt<br />
för att få fram en avelsmodell<br />
för varroatolerans under svenska förhållanden.<br />
Professor Ingemar Fries är den<br />
som ska hålla i detta, kunde Bengt också<br />
berätta.<br />
Bengt berömde också Ligusticaodlarna<br />
för den redan etablerade s k rasparningsstationen<br />
på Visingsö. Kanske den kan<br />
hjälpa till att förklara begreppet och dessutom<br />
vara en mönsteranläggning för hur<br />
en rasparningsstation kan se ut.<br />
Leif Svensson, verksam i Västervikstrakten<br />
och dessutom med i styrelsen<br />
för SBiAB, berättade om ett försök med<br />
miljöbesparande logistik, där drottningar<br />
brevledes skickades till och från parningsplatsen.<br />
Ett försök som föll väl ut<br />
under 2009.<br />
Detta fick flera av deltagarna att hoppas<br />
på det nya projektet där kakbitar med<br />
ägg och larver också kan transporteras<br />
utan medföljande transportör och istället<br />
använda posten.<br />
Parningstationer<br />
När Bengt Andreasson berättade att parningsstationerna<br />
ska övergå till att helt<br />
drivas i avelsföreningarnas regi senast<br />
from 2012 blev det liv i luckan. Flera deltagare<br />
befarade inledningsvis att detta<br />
skulle leda till nedläggning av flera parningsstationer.<br />
– Vi klarar inte att driva Hallands<br />
Väderö i egen regi, sa PO Wagnsgård.<br />
Bara resvägen är mer än 100 mil tur och<br />
retur.<br />
– Då måste vi hitta nya lösningar på<br />
Lurö, utbrast Ingvar Arvidsson, Nordiska<br />
Biet, även om vi har en kort resa, 10-11<br />
mil plus båtresa.<br />
– Avelsarbetet kan inte bygga enbart<br />
på ideella insatser, det måste ersättas,<br />
framförde Egon Andersson representerande<br />
Buckfast. Anställningen är viktig liksom<br />
arbetsmiljöansvaret. Vi inom Buckfastbiodlarna<br />
är säkra på att ju fler som parar<br />
på en parningsplats, desto fler goda bin<br />
får vi i landet.<br />
– Vi är nöjda som det är nu, även om<br />
det är närmare 25 mils resväg, framfördes<br />
av Carnica-odlaren Hans Lindberg.<br />
Deltagarna var överens om de rekryteringssvårigheter<br />
som redan nu finns och<br />
som förmodligen kommer att bli större<br />
när nuvarande idealister inte är verksamma<br />
längre.<br />
Representanterna från SBiAB menade<br />
att de vill ha ut mera av stationerna. Slutprodukten<br />
är viktig. Den syns när drottningen<br />
registreras i bidatabasen. Ekonomisk<br />
stimulans är verktyget. Exempelvis<br />
ger en testad drottning 200 kr, en öppen<br />
parningsstation där minst 100 drottningar<br />
paras får 5 000 kr, ett uppställt samhälle<br />
där ger 3 000 kr medan en drottningodlare<br />
bara får 50 kr i ersättning för<br />
en drottning.<br />
Den som har ansvaret för stationen<br />
har små möjligheter att påverka inkom-<br />
24 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
sterna. Däremot kan denne påverka kostnaderna.<br />
Får den ansvarige ännu större<br />
ansvar är det troligt att de inte vill vara<br />
med längre. Vi lämnar den ideella verksamheten<br />
och går mer mot finansiell<br />
verksamhet.<br />
Visst finns det lösningar<br />
Som alltid när det ser mörkt ut och det<br />
finns tänkande människor så övergick diskussionen<br />
så småningom till att bli mera<br />
problemlösande.<br />
– På Visingsö har vi Lasse Forsberg<br />
som ständigt finns i närheten av parningsstationen,<br />
uppgav PO Wagnsgård.<br />
– Den som nyttjar parningsplatsen får<br />
betala vad det kostar. Då kanske vi slipper<br />
de som bara utnyttjar parningsplatsen<br />
genom att para drottningar bara för att få<br />
bra egna bin.<br />
– Höj parningsavgiften!<br />
– Inseminering kan lösa en del av<br />
problemen.<br />
– Än finns tid att lösa problemen.<br />
Det är inte förrän 2012 som förändringen<br />
ska ske.<br />
– Begär mera pengar från nationella<br />
programmet!<br />
Antal parade drottningar<br />
Antalet officiellt parade drottningar är<br />
som följer:<br />
• Buckfast nästan 1400 parade per år<br />
• Carnica ca 100 parade drottningar per<br />
år<br />
• Ligustica ca 250 på Hallands Väderö<br />
och ca 800 på rasparningsplatser<br />
• Nordiska biet ca 250 parade drottningar<br />
per år<br />
Avelssamordnarna har ordet<br />
Inom Jönköpingsdistriktet, uppger samordnaren<br />
Peter Karlsson att där finns alla<br />
fyra bityperna representerade bland drottningodlarna.<br />
Det har varit svårt att få kontakt<br />
etablerad med odlarna.<br />
Inom Södra Kalmar sköter varje förening<br />
sin del utan några mer omfattande<br />
kontakter dem emellan. Samordnaren<br />
Erik Olsson tar själv emot celler för parning.<br />
Den parade drottningen hämtas<br />
sedan av ägaren till drottningen.<br />
I Göteborg och Bohuslän tycker Egon<br />
Andersson, som själv inte är avelssamordnare,<br />
att det finns samordningsproblem.<br />
Entusiasterna ställer dock alltid<br />
upp. Man har i distriktet en lista med åtta<br />
punkter som man försöker arbeta utifrån.<br />
Fjärde avelssamordnaren var Lennart<br />
Olsson från Skåne. Han pekade på en<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
del praktiska svårigheter med samordningen.<br />
Biodlare hör inte av sig,<br />
lämnar inga meddelanden i förväg.<br />
Evald Corneliusson, samordnare inom<br />
Halland, upplever att det även där är svårt<br />
att samordna. Han uppger också att intresset<br />
för rasparningsplatser är litet, vilket<br />
kan bero på närheten till Vendelsö och<br />
Hallands Väderö.<br />
Avelsarbete är nu inte en arbetsuppgift<br />
för samordnaren utan detta är en arbetsuppgift<br />
för alla.<br />
När det gäller nosematester kan det<br />
kanske bli en uppgift för samordnaren.<br />
En avlönad arbetsuppgift, med samma<br />
ersättning som bitillsyningsmannen ansåg<br />
deltagarna. Och vem är det som ska utbilda<br />
avelssamordnaren? Borde det inte<br />
vara SBiAB?<br />
Vad kostar en drottning?<br />
Vad är priset på en drottning undrade<br />
flera deltagare? Celler kostar i regel bara<br />
en femtiolapp. Är den kläckningsfärdig så<br />
höjs priset med 50% till 75 kr.<br />
Har du en oparad drottning och får<br />
BeNäMNINgaR I aveLSaRBetet – apRIL <strong>2010</strong><br />
Vissa nya begrepp inom avelssektorn har tillkommit i och med Svensk Biavels bildande,<br />
andra har fått en delvis annan innebörd. För att råda bot på den förvirring som detta<br />
ibland gett upphov till definierades och fastslogs ett antal benämningar redan 2008 – se<br />
BT Jan/Febr 08.<br />
avelssamordnare = den inom SBR-distriktet som ansvarar för drottningodling och avel<br />
avelsarbete = att medvetet höja kvalitén på bina<br />
drottningodling = förökning av önskade egenskaper från avelsarbetet<br />
Biavlare = drottningodlare som tar fram nya avelslinjer<br />
drottningodlare = odlar fram döttrar efter utvalda mödrar<br />
avelsföreningar = de fyra självständiga föreningar som i dag arbetar nationellt med<br />
Buckfast-, Carnica-, Ligustica- respektive Nordiska bin<br />
Vid Avelsforum <strong>2010</strong> utökades listan med ytterligare begrepp och nya definitioner av<br />
tidigare begrepp tillkom.<br />
drottningodlingsklubb = regional eller lokal sammanslutning av avelsintresserade<br />
drottningar:<br />
avelsdrottning<br />
= parad på parningsstation eller inseminerade<br />
= en kvalitetssäkrad drottning testad och<br />
utvald enligt Svensk Biavels normer<br />
= moder till en systerserie av testdrottningar<br />
elitdrottning<br />
= parad på rasparningsstation<br />
= avkomma efter en avelsdrottning<br />
= testad och bedömd enligt Svensk Biavels<br />
normer<br />
= moder till bruksdrottningar<br />
prövningsdrottning<br />
= utvald drottning vars avkomma skall testas<br />
enligt Svensk Biavels normer<br />
Bruksdrottning<br />
= friparad drottning<br />
= dotter till en avelsdrottning/elitdrottning<br />
= avsedd för honungsproduktion<br />
testdrottning a:<br />
= inseminerad eller parad på parningsstation<br />
= dotter till en avelsdrottning<br />
= ingår i en testserie av minst 6 systrar<br />
testdrottning e:<br />
= parad på rasparningsstation eller rasparningsplats<br />
= dotter till en avelsdrottning<br />
= ingår i en testserie<br />
den parad är det normalt att betala 75 kronor.<br />
När det gäller bruksdrottningar är det<br />
i praktiken en spridd prisbild, 150- 350 kr<br />
inklusive moms. Här borde priset ligga på<br />
400 kr inklusive moms.<br />
Kläckningfärdiga celler för 75 kr kan<br />
användas i stora samhällen.<br />
Och ett samhälle?<br />
När det gäller hela samhällen så borde<br />
ett vårsamhälle med funktionsduglig<br />
drottning betinga ett pris på 2000 kr plus<br />
moms. Verkligt pris ligger ofta på 1200-<br />
1600 kr plus moms. En avläggare på fyra<br />
ramar i juli, betingar ett liknande pris.<br />
Janne Mårtensson, SBR, för dagen<br />
med titeln konferensvärd, visade deltagarna<br />
förslag på benämningar. Nog så viktigt<br />
så att vi förstår varandra. I rutan här nedan<br />
ser du de aktuella benämningarna.<br />
Avslutningsvis uttryckte Björn Jacobsson,<br />
Biodlingsföretagarna stor glädje och<br />
tacksamhet över att även de han representerade,<br />
hade blivit inbjudna till detta<br />
forum.<br />
parningsställen:<br />
parningsstation (t.ex. Hallands Väderö,<br />
Lurö, Hästliden, Styrsö m.fl.)<br />
= en systerserie lämnar drönare<br />
= total drönarkontroll<br />
= för biavlare<br />
Rasparningsstation (t.ex. Visingsö)<br />
= flera systerserier lämnar drönare<br />
= total drönarkontroll<br />
= för drottningodlare och biavlare<br />
Rasparningsplats (t.ex. Skärva)<br />
= flera systerserier<br />
= dominans av kända drönare<br />
= drottningodlare<br />
Bruksparningsplats (t.ex. en<br />
föreningsbigård)<br />
= dominans av önskade drönare<br />
= biodlare med intresse för drottningodling<br />
Friparning<br />
= ingen drönarkontroll<br />
= biodlarna<br />
25
avelskonferens med sikte på<br />
varroatoleranta bin<br />
LaSSe NaIMeLL feld från Tyskland föreläste om sin an- bisamhälle.<br />
passade modell för honungsbin och som Mätmodellen bygger på att en viss<br />
avviker genom att bina har en helt an- mängd bin får ”bada” i pudersocker en<br />
Svensk Biavel ordnade med<br />
en två dagars konferens i<br />
uppsala i slutet av april med<br />
i<strong>nr</strong>iktning på avel för att<br />
norlunda arvsgång än husdjuren i övrigt.<br />
Hans modell tar även hänsyn till att det i<br />
ett bisamhälle finns två olika generationer<br />
(drottningen och hennes avkomma)<br />
med olika genetisk uppsättning och där-<br />
viss tid, därefter skakar man ut alla de<br />
kvalster som ramlat av bina och dessa<br />
räknas. Utifrån empiriska data (dvs. en<br />
formel) så får man ett sannolikt värde på<br />
hur stor angreppsgrad det är i samhäl-<br />
uppnå varroatolerans. Konferensen<br />
hölls mitt i uppsala<br />
centrum på ett konferenshotell.<br />
Ca 35 deltagare hade<br />
med olika prestanda (beroende på den<br />
genetiska uppsättningen för respektive<br />
generation).<br />
Prof. Fries, SLU, uppdaterade oss om<br />
det senaste om bipatogener och då specilet<br />
och bina kan hällas tillbaka levande i<br />
sitt samhälle. Fördelen med metoden är<br />
att man kan mäta på enskilda samhällen<br />
eller hela bigårdar och följa utvecklingen<br />
av ett varroaangrepp på ett relativt tillförlit-<br />
kommit till detta ”uppsala<br />
möte” och i huvudsak var det<br />
förvärvsbiodlare i åhörarskaran.ellt<br />
om de senaste rönen om Nosema cerane<br />
och Nosema apis. Glädjande så är<br />
fortfarande N. cerane en ovanlig svampinfektion<br />
i Sverige jämfört med södra Europa,<br />
där N cerane är den helt dominerande<br />
ligt sätt. Man behöver inte heller behandla<br />
samhällen i onödan med kemikalier.<br />
Under söndagen visade bl.a. prof. Bienefeld<br />
vilken stor mängd av avelsdata<br />
man kan erhålla från hans BLUP-modell<br />
Konferensen inleddes av prof. Strandberg<br />
från SLU som föreläste om grun-<br />
nosemaparasiten.<br />
På grund av den isländska vulkanens<br />
askmoln så rådde flygförbud i Sverige och<br />
genom att man utnyttjar avancerad matematik<br />
och han berättade att man håller<br />
på att förbättra beräkningsmetoden till att<br />
derna i genetiken, om arvbarhet och hur Europa de dagar vi hade vårt möte, så prof. bli multifaktoriell, dvs. att datorn beräknar<br />
egenskaper ärvs i olika släktled. Han vi- Spivak från USA kunde inte komma. Detta flera olika faktorer samtidigt. Idag måste<br />
sade exempel på matematiken bakom de löstes på så sätt att hon blev uppkopplad man beräkna en faktor i taget och därför<br />
olika mätetal som man använder som t.ex. över Internet så att hon framträdde ”live” tar en ”total körning” ett par dygn idag<br />
inavelskoefficient och avelsvärde. Prof. på väggen och kunde hålla sina båda före- trots supersnabba datorer eftersom det<br />
Strandberg visade hur effektivt instrument läsningar om hur man avlade fram hennes rör sig om miljontals operationer.Konfe-<br />
BLUP är inom husdjursaveln.<br />
hygieniska bi i Minnesota och hur man arrensen avslutades med frågor och allmän<br />
Föreläsningen efter blev en tillämpbetade fram en standardiserad testmodell diskussion.<br />
ning inom biområdet, där prof. Biene- för att mäta angreppsgraden av varroa i ett<br />
en vacker vattenanläggning<br />
P er Eriksson tipsar om en vacker och bra vattenanläggning till bina.<br />
Dessutom meddelar han att invintring med honung (se <strong>Bitidningen</strong><br />
7/8 2009) fungerar bra och röner allt större intresse. Foto Lotta Lagneryd.<br />
Kontakt: peringemareriksson@gmail.com Red.<br />
Invigning av bimuseum<br />
i Mjölby<br />
Ett nytt bimuseum invigs lördagen 29 maj kl 11<br />
på Klastorp, Mjölby-Mantorps föreningsbigård i<br />
Mjölby. Klastorp kan vara ett trevligt mål för en föreningsutflykt.<br />
Museets öppettider under sommaren till och med<br />
hela aug: Tisdagar från kl 18. Tillträde i museet ca kl<br />
20-21. Det går också att se museet och bigården sista<br />
lördagen i varje månad kl 09.30-11.30. Kostnad på<br />
lördagar 30 kr, kaffe ingår. Vägbeskrivning till Klastorp<br />
finns på Mjölbyföreningens hemsida. Parkeringsplatser<br />
finns bakom Klastorp på ett litet gärde. Anmälan senast<br />
två dagar innan visningar med begränsat antal personer,<br />
tisdagar max tio personer, lördagar minst fyra och<br />
max tjugo personer.<br />
Tomas Kindell, 013-82146, 0730-762950,<br />
tomas.kindell@spray.se<br />
26 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
Succén fortsätter i vår nya butik - Välkommen Du oxå<br />
Skälderhusslöja<br />
Honungsslungare<br />
Vaxkakor<br />
Joel Svenssons Vaxfabrik, Skälderhus, 266 94 Munka-Ljungby<br />
Tel: 0431-430055, Fax:-431855, Det går även bra att beställa via tel, brev, mail eller fax<br />
Hemsida: www.joelvax.se, E-post: info@joelvax.se, Midsommarafton - Stängt<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Honungsslungare<br />
Självvändande slungare,<br />
lagervara<br />
4-r lågn / langstroth,<br />
6-r alla ramformat,<br />
8-r alla ramformat<br />
9-r lågn / langstroth,<br />
samt 39-r radial.<br />
Skälderhuskupan, en rejäl<br />
kupa som tål tuffa tag.<br />
Anorak<br />
Biredskap <strong>2010</strong><br />
Joel Svenssons Vaxfabrik<br />
Tel: 0431-43 00 55 • www.joelvax.se<br />
Frakt o exp.avgift tillkommer. Stängt lördagar i Juli<br />
Har Du vår katalog <strong>2010</strong>?<br />
Om inte, Ring<br />
Flexikupan - LN & HLS<br />
Glasburkar i plastpaket<br />
350, 500 samt 700gr.<br />
Samt sexkantsburkar i olika storlekar.<br />
Doppvärmare<br />
Slöjor till barn<br />
Utflykt med nybörjarkursen<br />
eller föreningen ?<br />
Ring oss så bokar vi en tid.<br />
Honungsetiketter - Vilken sort väljer Du ?<br />
27
Samlastningsplatser <strong>2010</strong><br />
Till nedanstående samlastningsplatser kan honung lämnas för samsändning till Svensk Honungsförädling AB.<br />
Märk kärlen med namn, adress, tel.<strong>nr</strong>, medlems<strong>nr</strong>. och kolliantal. Samlastningsplatserna lämnar ut fria kärl till<br />
leverantörerna. Beställ kärl hos närmaste samlastningsplats; det underlättar för samordnarna.<br />
01 - Stockholms distrikt<br />
Sigtunaortens Bf.<br />
Kurt Oldeskog, Fridal 431,<br />
195 96 Rosersberg<br />
Tel. 08-591 440 28, 070-346 67 55<br />
Södertälje Bf.<br />
Göran Kvarnström,<br />
Högantorpsvägen 26,<br />
152 95 Södertälje<br />
Tel. 08-550 942 09<br />
03 - Uppsala distrikt<br />
Enabygdens Bf.<br />
He<strong>nr</strong>y Johansson, Grillby<br />
Biredskap HB, Husby-Sjutolft,<br />
Kullinge 3, 749 50 Ekolsund<br />
Tel 0171-47 21 81, 070-648 09 25<br />
Uppsala Bf.<br />
Åke Bjur, Brogården 5,<br />
743 93 Vattholma<br />
Tel. 018-37 91 64, 070-777 02 12<br />
Västerlöfsta Bf.<br />
Gösta Persson, Hagalund, Lund<br />
427, 744 93 Runhällen<br />
Tel. 0224-920 51, 070-200 01 88<br />
04 - Södermanlands distrikt<br />
Eskilstuna Bf.<br />
Nils Harju, Öja Nystugan 1,<br />
640 40 Stora Sundby<br />
Tel. 016-640 47, 070-297 65 35<br />
Flens Bf.<br />
Stig Svensson, Runeby,<br />
642 95 Flen<br />
Tel. 0157-701 38, 070-207 56 70<br />
Julita Bf.<br />
Erik Gotthard, Nybble,<br />
643 98 Julita<br />
Tel. 0150-910 66<br />
Katrineholmsortens Bf.<br />
Ragnar Mårtensson, Lönnbo<br />
Forsa, 641 91 Katrineholm<br />
Tel. 0150-200 33<br />
Malmköpingsortens Bf.<br />
Gunnar Andersson, Smedstorp,<br />
642 96 Malmköping<br />
Tel. 0157-441 30<br />
Nyköpingstraktens Bf.<br />
Gun-Britt o Rune Jansson,<br />
Fället, 611 93 Nyköping<br />
Tel. 0155-22 60 36<br />
Strängnäs Bf.<br />
Elisabeth Wallenqvist, Waxängs<br />
Gård, 645 94 Strängnäs<br />
Tel. 0152-250 04, 0730-66 40 02<br />
Vingåkers Bf.<br />
Lennart Pettersson, Ekgatan 41,<br />
643 33 Vingåker<br />
Tel. 0151-102 11 330 37<br />
Depåadress: Nyckelboda.<br />
Anträffas säkrast måndagfredag<br />
kl. 20.00 – 21.00<br />
05 - östergötlands distrikt<br />
Alvastra Bf.<br />
Stefan Johansson, Ugglehult 4,<br />
599 91 Ödeshög<br />
Tel. 0706-32 54 89<br />
Depåadress: Alvastra Bigård,<br />
Karlslund, St. Åby<br />
Borensbergs Bf.<br />
Åke Fredriksson, Husarvägen 18,<br />
590 72 Ljungsbro<br />
Tel. 013-631 12, 0706-86 37 39<br />
Finspångs Bf<br />
Nils-Olof Karlsson,<br />
Restadsvägen 33,<br />
617 31 Skärblacka<br />
Tel. 0122-304 65, 070-235 87 33<br />
Depåadress: Käslinge Vånga<br />
Skärblacka<br />
Linköpings Bf.<br />
Peder Didrikson, Ringetorp 1,<br />
590 55 Sturefors<br />
Tel., 0708-37 27 51<br />
Depåadress: Föreningsbigården,<br />
Lasarettsgatan<br />
Norrköpings Bf.<br />
Lillemor Nilsson, Odaltorget 3,<br />
602 29 Norrköping<br />
011-10 45 38, 0738-56 44 41<br />
Depåadress: Alltransport,<br />
Importgatan 4<br />
Söderköpings Bf.<br />
Birgitta och Sivar Karlsson,<br />
Ekbacken, 614 93 Söderköping<br />
Tel. 0121-220 72, 0733-50 41 23<br />
Vadstena Biodlare<br />
Lennart Holmertz,<br />
Klosterledsgatan 46,<br />
592 32 Vadstena<br />
Tel. 0143-319 75<br />
Valdemarsviks Bf.<br />
Kjell Persson, Lövhagen,<br />
615 93 Valdemarsvik<br />
Tel. 0123-222 56<br />
Vikbolandets Bf.<br />
Lars-Göran Arvidsson, Ö. Stenby,<br />
Körsbärsbacken,<br />
610 32 Vikbolandet<br />
Tel. 011-34 40 28, 070-695 68 05<br />
Kärl utlämnas även<br />
under tisdagsträffar i<br />
föreningsbigården. Se annons i<br />
<strong>Bitidningen</strong>.<br />
Åtvidabergs Bf.<br />
Åke Olsson, Garpavägen 11,<br />
597 32 Åtvidaberg<br />
Tel. 0120-104 47<br />
06 - Jönköpings distrikt<br />
Aneby Bf.<br />
Bength Davidsson, Noby,<br />
Jakobsberg 1, 578 91 Aneby<br />
Tel. 0140-221 94, 070-561 85 63<br />
Gislaveds Bf.<br />
Walle Malm, Torngatan 31, 334<br />
32 Anderstorp<br />
Tel. 0371-158 78 (kväll),<br />
070-55 88 455 (dag)<br />
Depåadress: Trådman AB,<br />
Björkgatan 4, 334 31 Anderstorp<br />
Gränna Bf.<br />
Karl-Axel Skoglund, Uppgränna<br />
Bultagård 10:6, 563 91 Gränna<br />
Tel 0390-211 30, 0708-32 11 30<br />
Leveransadress gods:<br />
Vättergatan 11, 563 32 Gränna<br />
Nässjö Bf.<br />
Wåge Axelsson,<br />
Brunnsholmsgatan 4 A,<br />
575 38 Eksjö<br />
Tel. 0381-128 40, 070-521 28 40<br />
Depåadress: Cubic Svenska AB,<br />
Hantverksgatan 5 C,<br />
571 24 Nässjö<br />
Rydaholms Bf.<br />
Martin Andersson, Talavidsg. 4,<br />
330 17 Rydaholm<br />
Tel. 0472-206 41<br />
Södra Vedbo Bf.<br />
Kenneth Haraldsson,<br />
Lunnagårdsvägen 12,<br />
575 34 Eksjö<br />
Tel. 0381-139 38<br />
Södra Vätterbygdens Bf.<br />
Thomas Rosell och Elisabeth<br />
Wilhelmsson, Skinnersdal 49,<br />
555 92 Jönköping<br />
Depåadress: Solåsvägen 20,<br />
553 03 Jönköping<br />
Tel. 036-16 60 90, 0708-14 12 24<br />
07 - Kronobergs distrikt<br />
Hästriket Bf.<br />
Lennart Carlsson, Björkeryd,<br />
360 13 Urshult<br />
Tel. 0477-400 60, 070-856 08 90<br />
Uppvidinge Bf.<br />
Peter Overdick, Dubberås,<br />
360 76 Älghult<br />
Tel. 0481-632 05, 0705-41 32 56<br />
Depåadress: Dubberås 2<br />
Växjöortens Bf.<br />
Lennart Karlsson, Kvartalsv. 13,<br />
352 61 Växjö<br />
Tel. 0470-634 04, 070-561 89 12<br />
08 - Kalmar norra distrikt<br />
Gamleby Bf.<br />
Ivar Carlsson, Högsbyvägen 8,<br />
594 32 Gamleby<br />
Tel. 0493-512 45<br />
Pelarne Bf.<br />
Jan Mårtensson, Körsbärsvägen<br />
17, Pelarne, 598 91 Vimmerby<br />
Tel. 0735-233 125<br />
Vena-Hultsfred Bf.<br />
Bengt Linder, Norrhult,<br />
577 91 Hultsfred<br />
Tel. 0495-130 16<br />
Vimmerby Bf.<br />
Christian Carlsson, Ekåkra<br />
Toverum, 598 94 Vimmerby<br />
Tel. 0492-420 55, 070-650 70 79<br />
Depåadress: Vinäs,<br />
Hällebackavägen, 598 30<br />
Vimmerby<br />
09 - gotlands distrikt<br />
Klinte Bf.<br />
Per Wallstedt, Hejde Häglajvs<br />
430, 623 75 Klintehamn<br />
Tel. 0498-243142, 070-7433349<br />
10 - Blekinge distrikt<br />
Hemsjöortens Bf.<br />
Thomas Brovall, Hemsjöv. 109,<br />
290 60 Kyrkhult<br />
Tel. 0454-77 01 30<br />
Östra Blekinge Bf.<br />
Karl-Georg Karlsson,<br />
Karlstorpsvägen 38,<br />
371 60 Lyckeby<br />
Tel. 0455-235 32<br />
Depåadress: Föreningsbigården,<br />
Mölletorp.<br />
12 - Skåne distrikt<br />
Kristianstadsbygden<br />
Lennart Nilssons Bigårdar,<br />
Rapsvägen 16,<br />
291 62 Kristianstad<br />
Tel. 044-12 13 42, 0703-52 14 60<br />
Landskronaortens Bf.<br />
Sune Ohlsson, Tågerupsvägen<br />
14, 261 93 Saxtorp<br />
Tel. 0418-43 04 49<br />
28 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
Lunds Biodlare<br />
Sven Persson, Östra Odarslöv<br />
517, 225 92 Lund<br />
Tel. 046-981 84<br />
Depåadress: Linebo (Offesson)<br />
Nordvästra Skåne<br />
Clas Torle, Torlarps Gård,<br />
262 70 Strövelstorp<br />
Tel. 042-20 73 00, 0708-20 73 03<br />
Osbybygdens Bf.<br />
Mats Jönsson, Vesljunga 2263,<br />
280 22 Vittsjö<br />
Tel. 0451-920 35, 0733-20 37 00<br />
Sösdalaortens Bf.<br />
Kjell o Ingrid Hallberg,<br />
Farmgatan 32, 280 10 Sösdala<br />
Tel. 0451-609 85<br />
13 - hallands distrikt<br />
Harplinge Bf.<br />
Erland Nilsson, Kulla Hansagård<br />
539, 310 40 Harplinge<br />
035-509 74, 0735-78 31 64<br />
Varbergs Bf.<br />
Tore och Rose-Marie Johansson,<br />
Sejernäsvägen 8 A,<br />
432 76 Tvååker<br />
Tel. 0340-416 16, 0705-98 82 74,<br />
0706-35 91 99<br />
14 - göteborg- och Bohus<br />
distrikt<br />
Göteborgs Bf.<br />
Lennart Holms Bigårdar,<br />
Kroksjövägen 99,<br />
424 56 Gunnilse<br />
Tel. 031-94 33 49, 070-657 06 94<br />
15 - älvsborgs norra distrikt<br />
Alebygdens Bf.<br />
Björn Wi<strong>nr</strong>oth, Bräcke,<br />
Västergården 250,<br />
446 95 Älvängen<br />
Tel. 0303-744066, 0706-947536<br />
Alingsåstraktens Bf. (1)<br />
Sven Holmquist, Strandgården<br />
Lövekullevägen 131,<br />
441 44 Alingsås<br />
Tel. 0322-63 49 30<br />
Depåadress: Kolavägen 2<br />
Alingsåstraktens Bf. (2)<br />
Tore Fagersson, Enehagsgatan<br />
72, 441 57 Alingsås<br />
Tel. 0322-137 21, 0722-37 90 79<br />
Dalslands södra Bf.<br />
Peter Gullin, Pl. 4058 Hvena<br />
Kvarn, 464 66 Mellerud<br />
Tel. 0521-313 99, 0709-51 24 11<br />
Melleruds Bf.<br />
Gösta Lundgren, Frestersbyn 11<br />
Ör, 464 92 Mellerud<br />
Tel. 0530-421 81<br />
16 - Skaraborgs distrikt<br />
Falbygdens Bf.<br />
Kent Staberg, Göteve Lövängen,<br />
521 92 Falköping<br />
Tel. 0515-72 90 91<br />
Depåadress: Österängsgatan 4,<br />
521 34 Falköping<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Grästorps Bf.<br />
Lars Haglund, Högstorp<br />
Flakeberg, 467 94 Grästorp<br />
Tel. 0514-311 44, 070-570 65 71<br />
Ring före hämtning av kärl.<br />
Götene Bf.<br />
Ulf Andersson, Baldersgatan 15,<br />
533 33 Götene<br />
Tel. 0511-513 96, 0730-52 20 89<br />
Depåadress: Bording,<br />
Fabriksgatan 1, 533 33 Götene<br />
Hjo Bf.<br />
Lennart Gustafsson, Torsbo<br />
Gård, 544 92 Hjo<br />
Tel. 0503-400 13, 0705-29 52 67<br />
Järpås Bf. (1)<br />
Gunvor Torstensson, Ledet,<br />
531 94 Järpås<br />
Tel. 0510-915 63, 076-114 12 16<br />
Järpås Bf. (2)<br />
Lennart Axelsson, Trässberg<br />
Västhed, 531 93 Lidköping<br />
Tel. 0510-53 30 37<br />
Lidköping-Kållands Bf.<br />
Roland Eriksson,<br />
Tomtehagsvägen 7,<br />
531 57 Lidköping<br />
Tel. 0510-141 88<br />
Depåadress: F d NTO-lokalen vid<br />
församlingslokalen, Råda<br />
Lyrestads Bf.<br />
Lars Arne Herrgårdh<br />
073-407 57 98<br />
Depåadress: Slättevalla,<br />
Östergården, 540 66 Sjötorp<br />
Mariestads Bf.<br />
Rolf Svantesson, Ribbenås,<br />
Björkebacken 1,<br />
542 93 Mariestad<br />
Tel. 0501-311 13, 070-883 28 83<br />
Skövde Bf.<br />
Morten Stenseth, Rådmansgatan<br />
12 C, 541 45 Skövde<br />
Tel. 0500-413836, 0706-413949<br />
Depåadress: Aspö gård, Skövde<br />
Tibro Bf.<br />
Stellan Andersson,<br />
Tidebergsvägen 17, 543 51 Tibro<br />
Tel. 0504-135 69, 0707-58 16 76<br />
Tidaholms Bf.<br />
Berit och Bengt Gustafsson,<br />
Stenbacken Varpaliden,<br />
522 92 Tidaholm<br />
Tel. 0502-148 47, 070-639 30 97,<br />
0708-48 72 91<br />
Depåadress: Wexman AB,<br />
Köttorp, 522 91 Tidaholm<br />
Töreboda-Moholms Bf.<br />
Lars Öberg, Nyängsberg 8<br />
Gastorp, 545 90 Töreboda<br />
Tel. 0506-161 80, 070-355 11 89<br />
Vara Bf.<br />
Lars-Olof Eriksson, Long<br />
Hallerna, 534 95 Vara<br />
Tel. 0512-128 75, 070-515 74 85<br />
17 - värmlands distrikt<br />
Fryksdalens Bf.<br />
Karl-Erik Dahlström,<br />
Höglundagatan 19, 686 35 Sunne<br />
Tel. 0565-71 17 35<br />
Depåadress: Norrgårdsgatan 2,<br />
Sunne<br />
Karlstads Bf.<br />
Lennart Svensson, Björkviks<br />
Gård 502, 660 57 Väse<br />
Tel. 054-84 05 16, 076-207 96 95<br />
Depåadress: Alltransport (LBCfrakt<br />
Lovartsgatan 3, 652 21<br />
Karlstad)<br />
Säffle Bf.<br />
Lennart Stolpe, Olof<br />
Trätäljagatan 36, 661 30 Säffle<br />
Tel. 0533-102 77, 070-632 27 10<br />
18 - örebro distrikt<br />
Bergslagens Bf.<br />
Gunnar Ohlsson,<br />
Krutstampsvägen 4,<br />
713 72 Gyttorp<br />
Tel. 0587-330348, 070-5606604<br />
Depåadress: Östra Öskeviks<br />
skola 205, 713 94 Nora<br />
Hallsberg-Kumla Bf.<br />
Helle och Sven Kivling, Kårkulla,<br />
694 93 Östansjö<br />
Tel. 0582-700 06, 0736-43 77 49,<br />
0705-78 70 41<br />
Södra Närkes Bf.<br />
Lennart Olofsson, Långstorp<br />
204, 694 99 Skyllberg<br />
Tel. 0583-405 07, 070-99 555 33<br />
Västernärkes Bf. (1)<br />
Agneta Fimmerstad,<br />
Ribbohyttan, 716 93 Fjugesta<br />
(Administration)<br />
Tel. 0585-240 91, 0706-68 76 78<br />
Västernärkes Bf. (2)<br />
Lenita Birath, Övre Gysta 5351,<br />
716 92 Fjugesta (Depåadress)<br />
Tel. 0585-315 92, 0702-53 26 08<br />
Örebro Bf.<br />
Christer Söderström,<br />
Sundsviksvägen 9,<br />
705 97 Glanshammar<br />
Tel. 019-465384, 070-3405384<br />
Östra Nerikes Bf.<br />
Thomas Dahl, Hörebacken,<br />
715 94 Odensbacken<br />
Tel. 019-45 24 28, 0704-45 24 28<br />
19 - västmanlands distrikt<br />
Sala Bf.<br />
Ove Carlsson, Stentorpet 115,<br />
733 97 Sala<br />
Tel. 0224-590 15, 073-574 86 18<br />
Västerås Bf.<br />
Lena Nilsson, Altona Barkarö,<br />
725 91 Västerås<br />
Tel. 021-504 36, 073-646 89 69<br />
20 - dalarnas distrikt<br />
Borlänge Bf.<br />
Hans Gabrielsson, Långsjö 53,<br />
781 91 Borlänge<br />
Tel. 0243-23 41 58<br />
Depåadress: Långsjö 52, tel.<br />
0243-23 40 35<br />
Folkare Bf.<br />
Göran Larsson, Stora Grubbo 46,<br />
775 96 Krylbo<br />
Tel. 0226-680 46<br />
Leksands Bf.<br />
Lars Bröms, Timmermansv. 29,<br />
793 32 Leksand<br />
Tel. 0247-127 85, 070-242 56 94<br />
21 - gävleborgs distrikt<br />
Bollnäs Bf.<br />
Yngve Näsman, S. Kilaforsv. 124,<br />
821 41 Bollnäs<br />
Tel. 0278-158 13, 070-342 78 62<br />
Söderhamns Bf.<br />
Hans-Åke Sandberg,<br />
Norrtullsgatan 21 A,<br />
826 31 Söderhamn<br />
Tel. 0270-155 18, 070-337 50 99<br />
22 - västernorrlands distrikt<br />
Örnsköldsviks Bf.<br />
Bo Eriksson, Hälsinggrubban<br />
140, 890 35 Husum<br />
Tel. 0663-211 06, 070-676 17 31<br />
26 - Sjuhärads Biodlardistrikt<br />
Gäsene-Herrljunga Bf.<br />
Bertil Johansson, Vinkelg. 17,<br />
524 32 Herrljunga<br />
Tel. 0513-109 95, 0706-68 54 71<br />
Marks Härads Bf.<br />
Åke Ferm, Torrås Östergården 2,<br />
511 99 Sätila<br />
Tel. 0301-423 26, 070-627 34 74<br />
27 - Kalmar södra distrikt<br />
Kalmarbygdens Bf.<br />
Lars Larsson, Ålebo 133,<br />
388 91 Vassmolösa<br />
Tel. 0480-44 50 10<br />
Mönsterås-Ålems Bf.<br />
Eskil Haglund, Gröndalsvägen 8,<br />
383 92 Mönsterås<br />
Tel. 0499-102 04, 0708-66 03 49<br />
Mörlunda Bf.<br />
Karl-Olof Jonsson, Häradsv. 36,<br />
570 84 Mörlunda<br />
Tel. 0495-236 73, 070-781 58 51<br />
Torsåsbygdens Bf.<br />
Ingmar Wahlström, Karsbo 502,<br />
370 45 Fågelmara<br />
Tel. 0486-320 70, 0709-92 93 30<br />
Ölands Bf.<br />
Gunilla Kinley Silfverberg,<br />
Nydalagatan 2, 387 36 Borgholm<br />
Tel. 0485-480 94, 073-649 22 33<br />
Infart från Rungatan.<br />
29
Livsmedelslagstiftningen ställer<br />
tydliga krav, honung som<br />
säljs i dagligvaruhandeln måste<br />
vara kvalitetssäkrad. För att hjälpa<br />
dig klara detta har Svensk<br />
Honungsförädling skapat en smidig<br />
lösning för <strong>Sveriges</strong> Biodlare<br />
- Återtagsystemet.<br />
För dig som redan idag levererar<br />
din honung till dagligvaruhandeln<br />
är det här viktigt. Låt inte din<br />
handlare ställa dig inför faktum,<br />
visa istället att du på eget initiativ<br />
klarar att uppfylla lagkraven.<br />
Svensk Honungsförädling i Mantorp hjälper dig att<br />
Utveckla din<br />
Du skickar din grovsilade honung till<br />
Honungsförädlingen i Mantorp och får<br />
sedan tillbaka din egen honung i glasburk<br />
med lock, försedd med etikett<br />
och sigill, datummärkning (bäste föremärkning),<br />
med ditt namn och egen<br />
EAN-kod på etiketten. Honungen är nu<br />
av bästa kvalitet och kvalitetssäkrad helt<br />
enligt livsmedelslagstiftningens krav. Så<br />
enkelt är det.<br />
Ekonomiskt är förutsättningarna<br />
goda för att du ska kunna utveckla din<br />
biodling med hjälp av Återtagsystemet.<br />
Normalt får du betala ca 5:- för glasburk,<br />
lock, etikett och sigill. I prislistan<br />
här intill ser du vad du får<br />
betala för Återtagsystemet. Frakten till<br />
Honungsförädlingen i Mantorp ingår i<br />
priset medan du själv får betala returfrakten.<br />
Genom Honungsförädlingens<br />
fraktavtal brukar vi kalkylera returfrak-<br />
ten till ca 1:-/burk och glöm inte möjligheten<br />
att skicka leveransen direkt till din<br />
kund. Ersättningen för Återtagsystemet<br />
kan du betala med honung som du säljer<br />
till Honungsförädlingen.<br />
Läs mera om återtagsystemet<br />
på vår websida:<br />
www.svenskhonungsforadling.se<br />
Här finns möjlighet att ställa frågor och<br />
vi kommer att publicera några av de<br />
vanligaste frågorna och svaren.<br />
I många år har vi talat om det.<br />
Sverige behöver mera biodling och nu<br />
finns möjligheten. Bli av med ”kladdjobbet”<br />
och lämna din grovsilade honung<br />
till Honungsförädlingen. Använd sedan<br />
den tid du sparat till att skaffa dig flera<br />
bisamhällen. Framtiden är här, nu har<br />
du möjlighet att utveckla din biodling<br />
med Återtagsystemet.<br />
Vad kostar Återtag? Priser exkl moms<br />
500 kg 500 g 6:35/burk 500 kg<br />
500-<br />
999 kg<br />
1000-<br />
1999 kg<br />
Leverans i 28 kg kärl<br />
min. 500 kg<br />
700 g 6:75/burk<br />
350 g 6:27/burk<br />
700 g 6:35/burk<br />
500 g 5:95/burk<br />
350 g 5:87/burk<br />
700 g 5:95/burk<br />
500 g 5:55/burk<br />
350 g 5:47/burk<br />
Så här fungerar Återtagsystemet<br />
500-<br />
999 kg<br />
1000-<br />
1999 kg<br />
Leverans i 140 kg kärl<br />
min. 500 kg<br />
700 g 5:75/burk<br />
500 g 5:35/burk<br />
350 g 5:27/burk<br />
700 g 5:35/burk<br />
500 g 4:95/burk<br />
350 g 4:87/burk<br />
700 g 4:95/burk<br />
500 g 4:55/burk<br />
350 g 4:47/burk<br />
30 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
iodling<br />
Fördelarna<br />
är många<br />
med Återtag:<br />
• Du skickar all din honung<br />
grovsilad till Mantorp för<br />
tappning och etikettering<br />
• Vi använder dina egna<br />
SBR-etiketter<br />
• Din egen honung kommer<br />
i retur hem till dig<br />
- kvalitetssäkrad!<br />
• Du får tid att utöka<br />
antalet bisamhällen<br />
= Du tjänar mer pengar<br />
med mindre arbete<br />
• Du kan betala ersättningen<br />
till Återtag med egen honung<br />
Vill du leverera eller<br />
veta mer om Återtag:<br />
Christer Ankarlid, tel. 0735-233 101<br />
E-post:<br />
christer.ankarlid.hf@biodlarna.org<br />
Magnus Fransson, tel. 0735-233 102<br />
E-post:<br />
magnus.fransson.hf@biodlarna.org<br />
Återtag<br />
- en nyhet från<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Staffan Tegebäck tar en paus i vårsolen tillsammans med barnbarnet Nova.<br />
”Vi kan ha fler samhällen<br />
tack vare Återtag”<br />
Britt-Marie och Staffan Tegebäck kommer ursprungligen från Tidaholm<br />
i Västergötland. Det var efter flytten till Morpatorpet utanför Nyköping<br />
som Staffan anmälde sig till en biodlarkurs. Idag är de biodlare med 60<br />
samhällen, övriga tiden jobbar han som byggkonsult och ”alltiallo”.<br />
Britt-Marie och Staffan har använt sig av Återtag under en period och är mycket<br />
nöjda. ”Våra kunder är positiva och gillar att vi tagit initiativet till kvalitetssäkring i<br />
kombination med närodlat. För oss är det en perfekt lösning. Vi grovsilar honungen<br />
och resten sköter de i Mantorp. Tillbaka får vi vår egen märkta honung, förpackad<br />
och klar för utleverans.<br />
”Tack vare Återtag klarar vi att sköta 60 samhällen idag, trots våra<br />
dåliga ryggar. Dessutom slipper vi alla tunga investeringar med tappmaskiner<br />
och allt annat. Det som tar tid med vår biodling är resorna<br />
till och från bigårdarna, själva jobbet<br />
går snabbt. Vår uppfattning är att den<br />
som har tio bisamhällen kan både<br />
fördubbla, tredubbla eller till och med<br />
femdubbla sin honungsproduktion<br />
med hjälp av Återtagsystemet.”<br />
Som avslutning frågade vi Staffan om han<br />
inte kunde komma på något som var<br />
negativt med Återtag. Han lovade fundera<br />
och återkomma i ärendet, men än har han<br />
inte ringt…<br />
31
ekologisk biodling – Upprop<br />
Finns det intresse för att inom SBR bilda ett nätverk av ekologiska biodlare?<br />
Kan ett nätverk av ekologiska biodlare fylla en uppgift t ex för marknadsföring, utbildning<br />
och som förhandlingspart.<br />
Om du är intresserad av frågan, lämna en intresseanmälan till SBR.s expedition<br />
tel.0735 233100 eller mail sbr@biodlarna.org<br />
Om det blir ett tillräckligt stort intresse kommer vi att kalla till ett möte i höst.<br />
Frågor besvaras av Arne Johansson 0702 694431 eller stenatorp@hotmail.com<br />
använd<br />
SBRetiketten!<br />
Snart kommer det en ny skörd honung. Som medlem kan du använda den välkända SBRetiketten<br />
vid försäljning av din honung. <strong>Riksförbund</strong>smötet fattade beslut som kommer<br />
att förändra en del detaljer i hur man får använda etiketten. Snart kommer det en blankett<br />
i tidningen för att beställa etiketter. Du kan ladda ner beställningsblankett från SBR:s<br />
hemsida – www.biodlarna.se – medlemsservice – blanketter. Red.<br />
Buckfastdrottningar odlade<br />
efter stationsparade mödrar utvalda<br />
i testserier, kan även fås<br />
med monticola och egyptiskt arv,<br />
vilket resulterat i virushärdig<br />
och robust avkomma. Zon 1. Leif<br />
Hjalmarsson 044-66020, 070 37 66020 epost<br />
leif.hjalmarsson@tele2.se<br />
raMLiSt<br />
LN, Norsk, o Svea OB 3:50, Borrad<br />
4:00. Hoffman, LN 4:50, Langstroth 4:75<br />
Tillverkning av alla förekommande<br />
biramar. Frakt tillkommer.<br />
tel 0223/13180<br />
Honung Köpes<br />
Svensk Landskapshonung<br />
www.landskapshonung.se<br />
Grovsilad, med vattenhalt under 20%.<br />
Ingen leverans för stor,<br />
ingen för liten.<br />
Rune Axelsson, Småland, 0491-66044<br />
Lars Hedlund, Gotland, 0498-32061<br />
Gunnar Henningsson, Värmland, 0551-<br />
23039<br />
Lars Höglund, Norrland, 076-8471086<br />
Östen Härdell, Östergötland, 0121-24046<br />
Ove Kaye, Dalsland, 070-6866526<br />
Håkan Lantz, Östergötland, 0142-13560<br />
Dan Levin, Sörmland, 0158-20165<br />
Bo-Göran Nilsson, Skåne, 046-771106<br />
Lars Pettersson, Värmland, 0533-63111<br />
Anders Wizping, Småland, 073-6160486<br />
Honung köpes! Vi hämtar grovsilad<br />
honung hos Dig, lånar ut tunnor och palltankar.<br />
Snabb betalning - bästa marknadspris.<br />
Krav, ljung och skogs betalas extra.<br />
Mats Karlsson 0122-30072, 070-2094950<br />
göran Sundström 070-5664268<br />
vendelsö parningsstation<br />
och Skärva<br />
Vendelsö parningsstation kommer inte<br />
att ha mottagning i sommar pga vinterdödlighet<br />
och Skärva kommer inte heller<br />
att ha någon larvdag och inte heller<br />
fungera som någon rasparningsplats pga<br />
samma orsak.<br />
Kjell Hallberg<br />
Kalibrerings- och<br />
testbiodlarkurs<br />
Den 13 juni kl 11.00, Igelstads Bigård<br />
Karlsborg. Alla rasgrupper är välkomna.<br />
Information: Gideon Önnestam, representant<br />
för Svenska Carnica Gruppen. Tel<br />
0176-262438 /GÖ<br />
Bidrottningar<br />
Keljo-Bi = Buckfast X Anatoliska<br />
bergsbi – ”Konja-Bi”<br />
Glimma Bigårdar, Berit o. Curt Jansson<br />
Adjunktsv. 10, 28064 Glimåkra<br />
tel 044-42828, 0761135516<br />
HANÖ – KDK Drottningar<br />
Det är 31 år sen vi startade. det är 30<br />
år som vi parat på Hanö. Grattis alla<br />
medlemmar!<br />
Linjeparad Buckfast 600:-<br />
Friparad 300:-<br />
Vid beställning av 5 st friparade får<br />
du köpa 1 st linjep. Hanödrottning för<br />
300:-. Beställ i god tid! Från midsommar<br />
- augusti.<br />
Ingmar-Barbro Widén, Box 100,<br />
29891 Tollarp. 044-311388<br />
Universal p&M bibotten<br />
Slitstark, hållbar – tillval pollensamlare.<br />
Håll dina bin i torra och mögelfria lådor!<br />
Enkel städning, varroakontroll, fodring etc.<br />
Ställning, bibotten, låda, tak etc.<br />
www.bibotten.se 0700-384 041<br />
Buckfastdrottningar<br />
från Sörmlandskusten.<br />
Vänliga, svärmtröga o<br />
produktiva mödrar. Testade<br />
mödrar. Parade på<br />
rasparningsplats. Oparade fr. juni<br />
125 kr. Parade fr. slutet juli 325 kr.<br />
Moms o exp.avgift tillkommer. Beställ<br />
i god tid!<br />
Thomas Rafstedt (KRAV)<br />
070-6637799 infra.kart@swipnet.se<br />
32 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
Säljes material mm<br />
Svensk Buckfast Avel<br />
Drottningen vans av<br />
Sven Enqvist Filipstad.<br />
Vi tackar för insatserna!<br />
Bi&Biodlingstillbehör<br />
Smedgatan 1, Svedala.<br />
Östra Industriområdet (vid Moltex)<br />
Öppet: April-September<br />
Måndag 15-17. Lördag 11-13<br />
Övriga tider efter överenskommelse<br />
Tel 040-160032, 040-162080,<br />
0708-955030, 0708-955025.<br />
Återförsäljare för Joel Svensson.<br />
Samma priser som i katalogen.<br />
Biredskap Freddy duwe, Vårsta.<br />
Malmtorpsv. 19, 14771 Grödinge.<br />
Öppet 15-19 måndagar.<br />
Sommaröppet även fredagar.<br />
Tel 08-53025347, 070-5107054.<br />
www.freddyduwe.com<br />
öppet hus Trogsta Honung Lör. 10 juli<br />
kl 13. Anmälan obligatorisk. Karta, tel,<br />
e-post: www.trogstahonung.se<br />
Jag har slutat med biodl. säljer allt<br />
till 3 samh. Lådor LN 4 ram. motord.<br />
slunga mkt mer. 0735355711<br />
tankar, rörverk, tidur, sump,<br />
pumpar,Sjölis. Stig Jonsson Skövde<br />
0500-43583.<br />
Beg Skälderhuskupor u. bin. Tak,<br />
bottnar, mm. Som nytt. Tel 0435-<br />
21778.<br />
elgon – http://elgon.se<br />
Bidrottningar<br />
carnica-F1-bruksdrottningar,<br />
avläggare (LN) och skaksvärm.<br />
Igelstads bigård – 0505-59200.<br />
Friparade krainerdrottningar, varroafri<br />
zon.Rickard 070-2716585<br />
döttrar efter stambokförda och fulltestade<br />
Buckfastdrottningar säljes.<br />
För mer info se www.radabigardar.se<br />
eller ring för best Egon Andersson på<br />
031-88 38 77 eller 0708-78 93 70.<br />
Kullaberg parningsstation<br />
Rasparade Buckfastdrottningar. Nosemafria,<br />
kalkfria, 100 utrensning.<br />
Genetisk bredd i drönararvet. Beställ<br />
Buckfast-drottningar från bästa samhällen<br />
parade på parningsstationen<br />
350: -/st, Kullabi owe.se@telia.com<br />
042-650 45, 0706-693 555. Plus frakt<br />
Bidrott, gula ita. Bisamhällen, kupor,<br />
honungspump 073-8058872<br />
Arne Håkansson<br />
döttrar efter stambokförda och fulltestade<br />
Buckfastdrottningar. För mer<br />
info se www.radabigardar.se eller<br />
ring för best Egon Andersson på 031-<br />
883877 eller 0708-789370.<br />
hanöparade Buckfastdrottningar<br />
Även oparade och friparade<br />
Jan Eklund 070 3542817<br />
Buckfastdrottningar från Sörmlandskusten<br />
säljes. Se sep. annons sid. 1.<br />
Thomas Rafstedt<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Buckfastdrottningar, från Zon 2<br />
Friparade 300:-, Öparade 500:- Dispens<br />
från SJV finns för att skicka via<br />
Ultuna till hela landet. Säljes efter<br />
tillgång fr, v. 26. Bengt Nyrén tel<br />
0702-140413 0650-30616<br />
carnicadrottningar Avläggare efter<br />
midsommar i mån av tillgång. Ring<br />
Hans el Inger Lindberg 070-6027979<br />
Buckfastdrottningar m. KDKhärstamning.<br />
Nils Thuresson. 070-5581210<br />
nils.thuresson@kund.biknet.se<br />
carnica/Krainer F1 snälla, produktiva,<br />
friska. 225:- + moms och frakt 0503-<br />
17007 Kent-Inge.<br />
Elgon – avlade för hälsa, gott temperament,<br />
god skörd och svärmtröghet.<br />
L Karlsson 0730618853<br />
Bisamhällen<br />
Krainer-bisamhällen säljes. Avläggare<br />
kan beställas. Tel 0706748793.<br />
årssvärmar på 10 ramar LN i låda.<br />
Pris 750:-/st. Hämtas juli-augusti<br />
efter besiktning. tel 019-455096.<br />
Köpes<br />
2-3 bisamhällen, italienska<br />
eller buckfast på svea.<br />
Gärna i vä Värmland-Karlstad<br />
0730582514 kvällstid.<br />
Bisamhällen buckfast,<br />
carnica lev tidigt på våren.<br />
Edward 070 269 9234<br />
edward.w@teliamail.com<br />
Bin/avläggare svearam Ö.<br />
Götaland 0492-20627, 070-<br />
2501224.<br />
Marknaden<br />
www.tuppochhona.se<br />
MUGG 150:- exkl. frakt<br />
Carniadrottningar<br />
från Mälaröarna<br />
renparningsområde<br />
300 kr/st<br />
Bengt Haglund 070/7755183<br />
Kjell Andersoon 08/7617744<br />
kjell.andersson@sbio.se<br />
33
Nya siffror från rekryteringsfronten<br />
Snygga och praktiska!<br />
infobigården – två nya skyltar<br />
För bättre effektivitet bör en infobigård förses med dels en skylt<br />
som fångar uppmärksamheten och leder besökarna fram till<br />
platsen samt en upplysningsskylt som förklara hur man ska agera<br />
som intresserad. På bilderna här intill visas de två skyltar som tagits<br />
fram för ändamålet. De är tillverkade i 3 mm PVC-plast. Monteras<br />
lämpligen med montageskruv i förborrade hål, vilka skall vara något<br />
större än skruven för att minimera risken för fuktskador.<br />
Skyltarna kostar tillsammans 390:- + frakt och köps enklast i<br />
Bibutiken på www.biodlarna.se eller beställs hos Maj-Britt Järnvall<br />
på telefon 0735-233 123. Ev. frakt tillkommer.<br />
Med vänliga hälsningar! Janne Mårtensson, SBR<br />
Medlemsfokus <strong>2010</strong><br />
Rekryteringen, Infogårdspaket,<br />
Nytt försäkringsbolag, SBR-bottnen!<br />
Medlemstillströmningen ser fortsatt bra ut. Vi har en ökning på fullbetalande<br />
medlemmar även i år. Största ökningen ligger dock på familjemedlemmarna.<br />
Det tycks finnas goda möjligheter att rekvirera över 800 nya medlemmar/biodlare<br />
även i år. Vilket i så fall är helt fantastiskt!<br />
OBS! Det finns fortfarande kvar gratis Värvarpaket (se BT April) till föreningens<br />
sommaraktiviteter. Ring Maj Britt Järnvall 0735-233 123, så kommer det<br />
med posten.<br />
allt som behövs till en infobigård!<br />
infobigårdspaket<br />
Vi har satt samman ett paket med ”allt” som behövs till en infobigård<br />
(förutom skyddsplanket). På så sätt får ni en komplett<br />
infobigård direkt och till lägsta möjliga pris.<br />
infobigårdspaketet innehåller följande: 1 st demokupa,<br />
1 st broschyrställ, 2 st infoserier och 2 st skyltar.<br />
Priset för allt detta 2500:- + ev. frakt. Köps enklast i Bibutiken<br />
på www.biodlarna.se eller beställs hos Maj-Britt Järnvall<br />
på telefon 0735-233 123<br />
SBR byter försäkringsbolag!<br />
Nytt försäkringsbolag<br />
Under <strong>2010</strong> kommer SBR successivt att byta försäkringsbolag<br />
från IF till Länsförsäkringar.<br />
Vi återkommer med mer information i kommande nummer<br />
av <strong>Bitidningen</strong>.<br />
Medlemmar v. 17 <strong>2010</strong><br />
Fullbetalande: 8035<br />
Familjemedlemmar: 640<br />
Nya medlemmar: 565<br />
Juniorer: 67<br />
Totalt: 9307<br />
Slut på lagret! Nya kommer till hösten<br />
SBR-bottnen <strong>2010</strong><br />
V i har inga bottnar kvar längre! Efterfrågan tog oss på sängen. En<br />
hel årsproduktion gick åt på knappt tre månader. I egen regi kan<br />
vi inte få fram fler bottnar förrän till hösten. Vi underhandlar med<br />
en ny tillverkare om en ev. produktion av bottnar fram tills dess. Vi<br />
återkommer i så fall om pris och beställningsförfarande. Tack alla<br />
ni som gjorde detta till en succé.<br />
34 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
Vi som<br />
jobbar<br />
för dig...<br />
Hej och välkommen Yvonne!<br />
När och varför blev du biodlare?<br />
– Har en gammal fruktträdgård och bin<br />
är viktigt för pollineringen.<br />
Hur ser din biodling ut i dag?<br />
– Just nu 2 samhällen, men jag planerar<br />
att göra avläggare och kanske utöka med<br />
1 samhälle till hösten.<br />
Finns det något inom biodlingen du är speciellt<br />
intresserad av?<br />
– Friska och snälla bin, framförallt att<br />
friska. Jag ser vinterförluster som ett stort<br />
problem framförallt för en mindre biodlare.<br />
Det kanske innebär att någon som<br />
BV-pins – 50 kr/st<br />
Allt går oavkortat till BV!<br />
VAD äR BiODLiNGENS VäNNER?<br />
En stödfond inom SBR, <strong>Sveriges</strong> <strong>Biodlares</strong> <strong>Riksförbund</strong>,<br />
för att stimulera och utveckla svensk biodling.<br />
VAD ViLL BiODLiNGENS VäNNER STöDJA?<br />
• Centrala, regionala och lokala utvecklingsprojekt<br />
inom biodlingen t.ex: produktutveckling,<br />
avelsprojekt, metod- och materialtester, seminarier,<br />
föreningsbigårdar mm.<br />
• Marknadsföring av biodlingen och rekrytering av<br />
nya biodlare.<br />
• Forskning inom biodlingsområdet.<br />
Belopp till Biodlingens Vänner sätts in på pg 8685-0.<br />
Märks med Biodlingens Vänner samt namn och adress.<br />
Gåvor från 100 kr och uppåt erhåller ett Gåvobevis.<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
Yvonne Strid<br />
Förbundsstyrelsesuppleant<br />
startat i mindre skala ger upp istället för<br />
att utöka och vi vill ju få fler biodlare och<br />
mer bin/bisamhällen!<br />
Du är ny i förbundsstyrelsen. Hur ser du på<br />
din uppgift där?<br />
– Som ny ledamot måste jag börja med att<br />
lära mig och försöka bidra på bästa sätt.<br />
Kanske mina juridiska kunskaper kan vara<br />
till nytta för SBR.<br />
Har du fler funktioner inom SBR?<br />
– Revisor i min förening, Södra Inlands<br />
Biodlareförening, och även i vårt distrikt -<br />
Göteborgs och Bohusläns Biodlardistrikt.<br />
Namn: Yvonne Strid<br />
Yrke: Förhandlare, jurist<br />
Familj: Man<br />
Ett bra TV-program: Inget särskilt ser<br />
helst nyheter och samhällsprogram<br />
En god bok: Faktaböcker om djur,<br />
natur<br />
Andra fritidsintressen: Trädgård, båt,<br />
långpromenader, vandring<br />
Fortsätt stödja fondens uppbyggnad!<br />
Köp den nya Biodlingens Vänner t-shirten…<br />
eller en BV-pins till dig själv eller<br />
någon du vet är en biodlingens vän. BV:s<br />
Gåvobevis är perfekta till uppvaktningar.<br />
Nu finns Biodlingens Vänner också som en<br />
grupp på Facebook! Bli medlem i den!<br />
HäNT SEN SiST!<br />
Vid årets RM i Höör anordnades ett lotteri till förmån för Biodlingens<br />
Vänner. Tack vare givmilda utställare och gåvor ur<br />
Bibutikens sortiment blev nettot till Biodlingens Vänner 4000:-<br />
kr. Tack alla som skänkte vinster och tack alla lottköpare!<br />
Under RM antogs också en utmaning från Södra Vätterbygdens<br />
BF av ett flertal närvarande föreningar, vilka på stående<br />
fot skänkte belopp i 1000 kr-klassen! Biodlingens vänner<br />
bugar och tackar!<br />
Dessutom såldes BV-pins och den nya BV-t-shirten under RMdagarna.<br />
I dagsläget har 105 BV-pins sålts.<br />
Biodlingens Vänner på Facebook fortsätter att attrahera nya<br />
intresserade. I början av maj hade gruppen 100 fans anslutna!<br />
Ett bra redskap att nå ut med budskapet till delvis helt<br />
nya kategorier i samhället.<br />
Bidrag ur fonden ansöks en gång per år. Bidrag börjar delas<br />
ut när fonden når 100 000 SEK.<br />
KONTOSTäLLNiNG MAJ <strong>2010</strong>: 35 700 kr<br />
35
Svensk Biavel AB<br />
stänger parningsstationer!<br />
Från och med 2012 skall enligt Svensk Biavels<br />
direktiv parningsstationerna i Sverige drivas i<br />
avelsföreningarnas regi. Detta innebär att stationerna,<br />
som i dagsläget drivs och finansieras<br />
av <strong>Sveriges</strong> <strong>Biodlares</strong> <strong>Riksförbund</strong> (SBR), inte<br />
kommer att kunna avlöna stationsföreståndare<br />
(resurserna för att betala skatter och<br />
arbetsgivaravgifter samt ta arbetsgivaransvar<br />
finns inte inom våra ideella föreningar) eller<br />
betala frakter till öarna det är fråga om. En<br />
stor del av stationerna kommer därför inte<br />
att kunna drivas vidare vilket, förutom flera<br />
av Buckfaststationerna, även gäller Ligusticaföreningens<br />
enda parningsstation Hallands<br />
Väderö, Nordbiföreningens viktigaste station<br />
Lurö m.fl. Detta innebär att avelsverksamheten<br />
i Sverige, stick i stäv mot Svensk Biavels<br />
påstådda ambition, kommer att reduceras<br />
mycket påtagligt. Vilka belopp är det fråga om?<br />
Ca.75.000 kr (för 2009) betalas idag ut med<br />
EU-stöd till driften av Buckfastföreningens<br />
stationer (50.000 kr till övriga avelsföreningars<br />
stationer) och det är dessa pengar som<br />
försvinner.<br />
Oron och vreden inom Buckfastföreningen<br />
för detta och annat i Svensk Biavels agerande<br />
är stark.<br />
Buckfastföreningens styrelse i samverkan.<br />
Olle Andersson (ordf.), Thomas Rafstedt (v. ordf.),<br />
Kjell Hallberg, Leif Hjalmarsson, Hugo Nordh,<br />
Anders Sandh, Torbjörn Jacobsson, Leif Olofsson.<br />
Svensk Biavel arbetar efter en<br />
långsiktig strategi för hållbar<br />
svensk biavel.<br />
Parningsstationerna fyller en viktig funktion i<br />
avelsarbetet samtidigt som nuvarande utnyttjande<br />
innebär en allt högre grad av inavel i<br />
den svenska bipopulationen. Parningsstationerna<br />
bör därför utnyttjas på ett avelsstrategiskt<br />
mera hållbart sätt i framtiden. Det är<br />
särskilt viktigt att den aktiva avelspopulationen<br />
har och bibehåller en bred genetisk bas.<br />
Parningsstationer och inseminering rekommenderas<br />
för toppaveln. För drottningodling<br />
rekommenderar vi drottningmödrar parade<br />
på rasparningsstation. Bruksdrottningar bör<br />
friparas.<br />
Parningsstationerna, som idag drivs av<br />
SBR, finansieras med EU- bistöd som söks<br />
och utbetalas av Svensk Biavel. Svensk Biavel<br />
anser att nuvarande upplägg är kostnadsdrivande<br />
och att stödet inte påverkar det svensk<br />
bibeståndet i positiv riktning, mot en bred<br />
genetisk diversitet. Svensk Biavel vill istället<br />
lägga huvuddelen av EU-bistödet till avels- och<br />
testbiodlarna genom att ersätta för bedömda<br />
Brev till<br />
redaktionen<br />
testdrottningar när resultatet i<strong>nr</strong>apporterats<br />
i Bidatabasen, dvs när man genomfört alla<br />
uppgifter som krävs för att skapa ett underlag<br />
för urval av avelsdrottningar.<br />
För att kompensera för merkostnader som<br />
uppstår för de ”öppna” stationerna bidrar<br />
Svensk Biavel med 5 000 kr per station och år<br />
för max 10 stationer i landet. Vissa villkor är<br />
förenade med stödet såsom minst 100 parade<br />
drottningar och att drönarmaterialet är testat,<br />
dokumenterat och godkänt av Svensk Biavel.<br />
Dessa villkor gäller redan nu på frivillig basis<br />
och generellt senast 2012.<br />
Eftersom avelsföreningarna från 2012<br />
själva helt ansvarar för sina tillgängliga<br />
parnings stationer står det dem fritt att<br />
prissätta på ett sådant sätt att man har full<br />
kostnadstäckning. Vidare följer vi krav från<br />
bidragsgivaren, Staten, att resurserna används<br />
på ett kostnads effektivt sätt för att främja en<br />
uthållig biodling med god genetisk bredd.<br />
Svensk Biavel AB, Sven-Åke Nilsson, ordf.<br />
Småbiodlare måste såga både producentpaket<br />
och återtag<br />
Svensk Honungsförädling har ett bra erbjudande<br />
till oss mindre biodlare: man får 5<br />
kupor (minst 5) av förmedlingen om man<br />
under 3 år levererar 100 kg honung per<br />
kupa mot en betalning av 20 kr/kg. Det är<br />
mellanskillanden på ca 10 kr som “betalar”<br />
kupan, vilket alltså gör 1000 kr/kupa. Det är<br />
ju förmånligt för en Nackakupa. Men hur förmånligt<br />
är det egentligen? Och är det hållbart<br />
för oss små honungsleverantörer?<br />
Det innebär att man måste leverera ca 34<br />
kg per säsong och kupa. Dessutom träder<br />
kravet på leverans i kraft redan första sommaren<br />
efter vårleverans. Jag som hade två<br />
samhällen och förlorade det ena i vinter insåg<br />
snabbt att jag inte kunde ta erbjudandet. Ett<br />
nystartat samhälle kunde inte beräknas ge<br />
mer än drygt 20 kg vid god bisommar. Särskilt<br />
inte om man tittar på statistiken där skörden<br />
per invintrat samhälle för Sverige låg på 30<br />
kg. Om jag nu skaffade 5 samhällen till och<br />
alltså till hösten invintrade 6 så kunde jag<br />
jag vid otur räkna med en förlust av 16-31<br />
procent. Det innebär att jag nästa odlingssäsong<br />
skulle starta med med bara 4-5 samhällen.<br />
Redan här skulle kontraktsbrottet vara<br />
uppenbart vid en skörd år 1 på 130 kg och<br />
år 2 på 120-150 kg när jag rätteligen enligt<br />
kontraktet skulle leverera 167 kg per år.<br />
En snabb kalkyl visar alltså jag (och<br />
alla biodlare med färre samhällen) måste<br />
akta mig för att skriva kontrakt. Följden av<br />
kontraktsbrott blir nämligen den att att biodlaren<br />
vid treårsperiodens slut får betala det<br />
som återstår av bokförda värdet av kuporna<br />
(= det som inte täckts av levererad honung).<br />
Dessutom är man enligt kontraktet skydig<br />
att skicka tillbaka kuporna till förmedlingen,<br />
vilket kan bli en dyr historia. Är man 65+<br />
måste man ju också tänka på vad som händer<br />
vid dödsfall.<br />
Svaret blir alltså att det är för liten marginal<br />
mot att det kan gå snett och bli mycket<br />
oförmånligt särskilt för oss med få kupor.<br />
Egentligen är det dumt av förmedlingen eftersom<br />
det är just vi med få kupor nu som skulle<br />
kunna utöka ordentligt. Men då håller inte de<br />
erbjudna villkoren.<br />
Samma sak med Återtagstjänsten.<br />
Informationen anger bara fördelen med<br />
den. Däremot anges inte att det fordras ett<br />
minimum av 500 kg. Det innebär att man<br />
måste ha minst 17 normalproducerande<br />
kupor. Därmed begränsar man skaran<br />
ganska väsentligt eftersom verksamhetsstatistiken<br />
anger normalantalet samhällen till 9 per<br />
medlem. Och just återtagstjänsten innebär<br />
en arbetslättnad som skulle få många att bli<br />
kvar i biodling och utöka.<br />
Tänk om, honuingsförmedlingen!<br />
Mvh, Bo Widegren, Löderup<br />
Vi minns<br />
Ingegerd Persson<br />
Hässleholms Bf<br />
Helge Persson<br />
Ludvikabygdens Bf<br />
Knut Nilsson<br />
Ronneby Biodlare<br />
Bengt Rohdin<br />
Skövde Bf<br />
Stig Olsson<br />
Tomelillaortens Bf<br />
Allan Mattson<br />
Vittaryds Bf<br />
Gösta Hansson<br />
Örkelljunga Bf<br />
36 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
37
Distrikt<br />
granndistrikt är välkomna<br />
Norrbottens Biodlaredistrikt NDK-kurs<br />
Drottningodling Nybörjare, start 19-20 juni,<br />
kl 10, preliminärt Boden. Sommarträff hos<br />
Kurt Johansson, Mjedsjön Boden, lö 3 juli, kl<br />
11. Lunch till självkostnadspris. Distriktsommarmöte,<br />
Vassholmen, Kalix lö 31 juli kl 11.<br />
Lunch finns att köpa.<br />
Skånes biodlardistrikt Studieresa till Tyskland<br />
i samarbete med Lars Nilsson och Isacssons<br />
Buss AB. En studieresa till biodlingscentrat<br />
i Bantin. Även enskilda biodlare besöks. Tid:<br />
9-11 augusti <strong>2010</strong>. Pris: 3520 kr vid minst<br />
35 deltagare. Helpension. Översättning till<br />
svenska dag 2. Kontakta din förening (i Skåne)<br />
för vidare information. Info även på hemsidan.<br />
Påstigningsplatser meddelas i samband med<br />
bekräftelsen. Anmälan senast lö 5 juni <strong>2010</strong><br />
till Lars Nilsson, Kristianstad, tel 044-126525,<br />
0703-121268<br />
värmlands Biodlardistrikt Bi-drottningens<br />
nätverk inom Värmlands Biodlardistrikt firar<br />
i år 10-årsjubileum. Yrkesbiodling 20 juni kl 11<br />
hos Eva Hauri, Mallbacken. Honungsförädling<br />
8 aug hos Anna-Lena Axelsson, Herredalen,<br />
Årjäng. Honungsmat 26 sep hos Barbro<br />
Rundin, Skåre, Karlstad. Jubileumsfest i<br />
Sunne vintersöndan 31 okt, plats o tid ej klart.<br />
Anmälan 1 vecka före till Kerstin M Erikson tel.<br />
054-182713, e-post: kmerikson@spray.se<br />
västmanlands distrikt Dalviksmötet 5 juni<br />
kl 10 hos Bengt Stråhle, tel 0223-57094<br />
Tema: Avläggare. Allmän diskussion<br />
och tips för nybörjare. Ta med egen<br />
kaffekorg! Från söder åk Rv 68 genom Fagersta<br />
tag vänster vägskylt Kulturreservat följ<br />
den tag sedan vägen mot Hemshyttan. Från<br />
Norberg åk Rv 68 mot Fagersta, tag vägen mot<br />
Kulturreservat och sedan mot Hemshyttan.<br />
Parkera vid SBR-skylt.<br />
östergötlands biodlardistrikt Drottningodlingskurs<br />
lö 12 juni på Järngården, Vretaskolan.<br />
Kursledare-Åke Fredriksson. Kaffe från kl 9.15.<br />
Start kl 10. Slut ca kl 15. Lunch ingår. Utförligare<br />
program skickas till föreningarna senare.<br />
Kostnad 150 kr. Anmälan till Weine Karlsson,<br />
0142-70304, 070-5611850, weine.karlsson@<br />
gmail.com senast 6 juni. Sommarresa lö 3<br />
juli. Vi hälsar på Stig Svenssons biodling, samt<br />
besöker även Julita Gård. Mer information till<br />
lokalföreningarna längre fram.<br />
Föreningar<br />
grannföreningar är välkomna<br />
Borensbergsortens Bf Utflykt 29 maj till<br />
Biredskapsfabriken i Töreboda. Anmälan till<br />
Maj-Lis 0141-71202. Bigårdsbesök 16 jun kl 18.<br />
Vi träffas vid Ljung kyrka och åker och ser på<br />
Åke Fredrikssons Bigård i Hilstermon. Medtag<br />
kaffekorg.<br />
dalslands Södra Bf Bigårdsbesök on 9 juni kl<br />
18 hos Erik Oskarsson, Ljungkas 1, Färgelanda.<br />
Från bipaviljong till burk, biredskap. Kontakt<br />
Erik 0528-71482, 070-6788248. Ta med kaffekorg<br />
och bikläder.<br />
dingleortens Bf Vårmöte on 9 juni. Vi besöker<br />
Uddevallanejdens Bf. Samling vid Håby församlingshem<br />
för avfärd 18.30. Upplysningar<br />
Hans-Erik R tel 0524-23091.<br />
hagshults Bf Besök på Åsens by 11 juni. Samling<br />
på Rosenberg för samåkning kl 12. Per-Olof<br />
Wagnsgård medverkar. Besök i Wagnsgårds<br />
bigård.<br />
MÖTEN OCH KURSER<br />
högsbyortens Bf Honungshantering to 10<br />
juni kl 19 i Studieförbundet Vuxenskolans<br />
lokal, Storgatan 21, Högsby. Samling sker i<br />
föreningsbigården kl 18. Kaffe.. Distriktets kvalitetsansvarige<br />
Ingmar Wahlstöm, Fågelmara,<br />
informerar om Livsmedelsverkets nya regler<br />
om honungshantering samt om Bihusesyn.<br />
Inlands-torpe Bf Bigårdsträffar kl 18 i<br />
föreningsbigården Tösslandagården, Lilla Edet<br />
onsdagar 26/5, 9/6, 23/6, 7/7, 21/7, 4/8 och 18/8.<br />
Hemsida http://inlandstorpebiodlarforening.<br />
weebly.com/<br />
Katrineholmsortens Bf Bigårdsträff kl 10 19<br />
juni hos Hans och Inger Lindberg vid Högsjö<br />
station.<br />
Kristianstadsbygdens Bf Sommarmöte på<br />
Kjugekull on 2 juni kl 18. Korvgrillning mm.<br />
Lidköping-Kållands Bf Invigningsfest lö 12 juni<br />
kl 14 i Nya Bigården. Sista Vårmöte to 17 jun kl<br />
18.30-ca21 i Nya Bigården.<br />
Lindomeortens Bf Bigårdsträff må 7 Juni<br />
kl 17.45. Samling vid pendelparkeringen i<br />
Lindome för samåkning till Mark Härad bf:s<br />
föreningsbigård i Hajom.<br />
Ludvikabygdens Bf Vårträff sö 30 maj kl 11 i<br />
Hällsjöns bystuga. Föredrag om<br />
pollen, tipspromenad. Medtag fikakorg.<br />
Avläggarbildning lö 19 juni kl 13 Avläggare av<br />
föreningkuporna i Ludvika Gammelgård.<br />
Fikaförsäljning.<br />
Luleå Bf Sommarmöte lö 5 juni kl 13.00, Porsön<br />
Luleå, vid skogskanten nedanför Aurorum.<br />
Hur göra avläggare visas på mötet.<br />
Mölnlycke Bf Larvdag 5 juni kl 10.30 på Råda<br />
Säteri. Du larvar själv eller med vår hjälp eller<br />
köper 2-dagarslarver som du beställer senast<br />
31 maj av Egon Andersson, tfn 031-883877 eller<br />
via mail: egon@radabigardar.se.<br />
Nässjöortens Bf Hemlig aktivitet to 3 juni. Samling<br />
på Flustret Nässjö kl 18 för vidare aktivitet.<br />
Sill och potatis to 17 juni kl 18 på Flustret. Ring<br />
gärna någon dag innan till Barbro 0380-17388<br />
ang. sill och potatis.<br />
Salaortens Bf Arbetsträff i föreningsbigården<br />
11 juni kl 10. Träffas och arbeta med boden.<br />
Alla välkomna, ta med eget fika! Blommor<br />
och Bin i Sala lö 12 juni kl 10-14. Vi visar vår<br />
föreningsbigård och informerar om bin och<br />
deras betydelse i våra trädgårdar. Bigården<br />
liggr vid Norrängens handelsträdgård i Sala, följ<br />
skyltning. Plantloppis - Passa också på att fynda<br />
nya plantor till ditt fönsterbräde, uteplats eller<br />
trädgård.Sala trädgårdförenings medlemmar<br />
finns på plats och säljer plantor och sticklingar.<br />
Kaffeservering till självkostnadspris.<br />
Skövde Bf. Torsdagsträffar kl 19. Drottningodling<br />
3/6 Teoretisk genomgång och planering av<br />
drottningodling för eget bruk. Under juni skall<br />
medlemmar kunna hämta larver för att odla<br />
sina egna bruksdrottningar. Avel och insemination<br />
10/6. Bert Trybom Lidköping berättar.<br />
Hemma hos Runo 17/6. Avresa från Aspö<br />
parkering kl 18.30. Ta med eget fika, porslin<br />
och bestick (sked) Runo bakar tårtan. Arbete<br />
i bigården 24/6. Slungning om det finns något<br />
att ta. Juli träff varje torsdag med ospecificerat<br />
program. Arbete i bigården 5 aug.<br />
Sundbybergs och Spångaortens Bf Vi träffas<br />
varje onsdag kl 18 vid vår bigård på Eggeby<br />
gård, till och med 22 september. www.sundbybergsbf.se<br />
Södra Inlands Bf Sommarmöte må 7 juni kl 18<br />
i bigården Rollsbo. Föredrag av Per Ideström,<br />
kaffe, lotteri och övrig information. Amnälan<br />
till årets sommarresa lö 3 juli görs till Ingela<br />
0303-226045 eller Roger 0303-249010.<br />
Södra vätterbygdens Bf Brunstorpsträffar på<br />
föreningsbigården varje onsdag 26 maj-7 juli kl<br />
almanackan<br />
17-19. Träffa den bigårdsansvarige och någon<br />
från styrelsen. Utbyt idéer och kunskaper. Ta<br />
larver från föreningens samhällen. Honungshantering<br />
lö 19 juni. Om bl a slungning. Bihusesynen<br />
gås igenom. Grillafton 11 aug kl 18 vid<br />
föreningsstugan. Tag med det du vill grilla.<br />
Föreningen<br />
bjuder på dricka. Tipspromenad med fina vinster.<br />
Tag med familj och vänner!<br />
tidaholms Bf Studiecirkeln ”Nybörjare och<br />
Nyblivna Biodlare” fortsätter med praktiska<br />
övningar i olika bigårdar. Plats för fler deltagare.<br />
Måndagsträffar på Djurgården Atollen,<br />
varje måndag kl18 till och med den 30/8. Visning<br />
av bin och skötsel. ”Bisnack” och fika. Hjälp<br />
med praktiska övningar till ”Min första- eller<br />
Min andra sommar som biodlare”. Gårdsfest<br />
lö 5 juni på Vincontoret i Tidaholm. Föreningen<br />
medverkar med provsmakning och försäljning<br />
av honung och andra biprodukter. Sommarmöte<br />
sö 20 juni kl 15 på Atollen. ”Så kan du använda<br />
honung”. Vi serverar honungswokade grönsaker<br />
och rotfrukter! ”Bi i varje By” on 23 juni. Föreningen<br />
sänder radioprogrammet i Tidaholms<br />
Närradio. Hör radioprogrammet och se övrig<br />
info på www.tidaholmsbiodlarforening.se<br />
Uddevallanejdens Bf Vårmöte på Mollön kl 18.<br />
Parningsplatsen öppnas. Sedan är det träffar<br />
varje onsdag kl 18-20.<br />
Uppvidingen Bf Uppvidinge Biodlarmuseum<br />
<strong>2010</strong> www.uppvidinge-biodlarforening.com<br />
(strax utanför Älghult vid vägen till Målerås)<br />
En historisk resa med början på 1500-talet till<br />
modern biodling. Besök oss! Öppet juni, juli,<br />
augusti alla söndagar mellan kl 13-16. Under<br />
juli öppet även på lördagar kl 13-16. Boka besök<br />
och visning Peter Overdick: biodlare@tyfonmail.<br />
se Tfn: 0481-63205, 0705413256<br />
vikbolandets Biodlare Träff i Föreningsbigården<br />
vid Ö Stenby Bygdegård varje tisdag kl<br />
18-20, 11/5- 27/7, utom 8/6 & 22/6. Sommarkväll<br />
ti 8/6 kl 18 hos Wille Lindholm, Johannesdal<br />
Ö Husby, 0125-50579. Sommarmöte ti 22/6 kl<br />
18 hos Arvid Larsson, Valtersen, 0125-40338.<br />
Nyheter läggs ut på www.vikbolandets-biodlare.<br />
se.<br />
värnamo ortens Bf Resa till Skälderhus med<br />
buss alternativt privatbilar lö 19 juni. Avresa från<br />
Kulturhuset Cupolens parkering kl 08. Besök<br />
på Joel Svenssons Biredskaps affär i Munka-<br />
Ljungby. Därefter hos Alf Gustavsson i Kvidinge.<br />
Han har ca 70-talet bisamhällen. Vi äter lunch<br />
och besöker en vacker park/trädgård. Kaffekorg<br />
medtages. Anmälan till Lena Freij 0370 650793,<br />
Ulf Axelsson 0370 45004 el. Jörgen Helgesson<br />
0370 27066 senast 9/6.<br />
västerås Bf Vårmöte lö 29 maj kl 13 hos<br />
Hans Larsson tel. 0221-42057 Rytterne Vallby<br />
5. Svärmkontroll, snälla bin mm. Utlottning<br />
av drottning. Vägbeskrivning: Från Västerås<br />
Tidövägen till Rytterne ca 19 km, sväng hö<br />
mot Lundby 2. Vid Lundby följ Bi-skylt hö till<br />
Vallby. Från E18 kör mot Eskilstuna. Vid skylt<br />
Rytterne 4 sväng vä. Vid Lundby följ Bi-skylt<br />
vä till Vallby<br />
västra Frölunda Bf Medlemsträff 9 juni kl 18<br />
i Sjöbergen.<br />
växjöortens Bf Bigårdkvällarna på tisdagar<br />
började den 4 maj Öppet hus på Bastanäs 12<br />
juni. Lionsdagen på Evedal 29 augusti.<br />
örebro Bf Arbetsmöten och passningar onsdagar<br />
kl 17-20 i Nya Föreningsbigården karlslund<br />
(4 km väster om Örebro). Kontaktpersoner<br />
Pasaga Ramic 019-126799, Hans-Olov Andersson<br />
019-252108.<br />
örkelljunga Bf Sommarmöte lö 19 juni kl 13<br />
hos Ingemar Nilsson, Vanåsvägen 33, Åsljunga.<br />
Föreningen bjuder på kaffe med dopp.<br />
38 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>
FÖRBUNDSEXPEDiTiONEN<br />
Trumpetarevägen 5, 590 19 MANTORP<br />
Tel: 0735-233 100 Fax: 0142/828 59<br />
Förbundssekreterare:<br />
Michael Cornell, 0735-233121<br />
Utvecklingskonsulent:<br />
Jan Mårtensson, 0735-233125<br />
Bihälsokonsulent:<br />
Preben Kristiansen, 0735-233122<br />
Sekreterare:<br />
Maj-Britt Järnvall, 0735-233123<br />
E-post: maj-britt.jarnvall.sbr@biodlarna.org<br />
Medlemsregister & ekonomi:<br />
Anette Agouda, 0735-233127<br />
E-post: anette.agouda.sbr@biodlarna.org<br />
plusgiro: 86 85-0.<br />
Bankgiro: 413-6149.<br />
öppet: må-to: 08.00 -16.00<br />
fre: 08.00 - 14.00. Lunchstängt 12.00 - 13.00.<br />
artiklar och mötesnotiser till BItIdNINgeN<br />
Skickas till redaktörens adress. Författarna<br />
ansvarar för innehållet i sina artiklar, som ej<br />
behöver återge redak tionens eller förbundets<br />
mening. Ett år efter utgivning av den<br />
tryckta tidingen läggs denna ut på SBR:s<br />
hemsida biodlarna.se<br />
annonser till BItIdNINgeN<br />
Till <strong>Bitidningen</strong>s redaktör. Se adresser och<br />
telefon och e-post härintill. Annonspriser se<br />
annonssidan Marknaden.<br />
HF:s KONTOR OCH TAPPSTATiON,<br />
Trumpetarev. 5, 59019 MANTORP. 0735-233100,<br />
Fax: 0142/ 82859. E-post: hf@biodlarna.org<br />
plusgirokonto: 47 51 85-5,<br />
Bankgirokonto: 413-6131<br />
öppettider må-to: 08.00-16.00<br />
fr: 08.00-15.00<br />
<strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong><br />
FöRBUNdSoRdFöRaNde<br />
Jonny Ulvtorp,<br />
Stenabyvägen 11, 37294 LISTERBY<br />
Tel. 0457-30489, 0735-233130.<br />
E-post: jonny.ulvtorp.sbr@biodlarna.org<br />
vIce FöRBUNdSoRdFöRaNde<br />
Arne Johansson, Brännemo Stenatorp 3,<br />
54015 Väring. Tel 0500-462135.<br />
E-post: arne.johansson.sbr@biodlarna.org<br />
FöRBUNdSSeKReteRaRe<br />
Michael Cornell Tel: 0735-233121<br />
E-post: michael.cornell.sbr@biodlarna.org<br />
UtvecKLINgSKoNSULeNt<br />
Jan Mårtensson. Tel 0735-233125.<br />
E-post: jan.martensson.sbr@biodlarna.org<br />
BISJUKdoMSKoNSULeNt<br />
Preben Kristiansen. Tel 0735-233122.<br />
E-post: preben.kristiansen.sbr@biodlarna.org<br />
RedaKtöR<br />
Erik Österlund,<br />
Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg.<br />
Tel: 0582-611682, 0735-233126.<br />
E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
vd: Christer Ankarlid 0735-233101.<br />
E-post: christer.ankarlid.hf@biodlarna.org<br />
Sekr.: Gunnel Hertzman, 0735-233103.<br />
E-post:gunnel.hertzman.hf@biodlarna.org<br />
Kvalitet: Christer Ankarlid<br />
ekonomi: Maria Krantz, 0735-233105<br />
E-post: maria.krantz.hf@biodlarna.org<br />
KOMMERSiELLA ANNONSER<br />
Ta kontakt med <strong>Bitidningen</strong>s redaktion, Bäckaskog 663, 69492 Hallsberg.<br />
Tel 0582-611682. E-post: erik.osterlund.sbr@biodlarna.org<br />
Uppslag (två sidor): s/v 18.000:-, 4-färg 21.000:-.<br />
Baksidan: format - hela sidan utom 7 cm överst av sidan: ej s/v, 4-färg 15.000:-.<br />
helsida (1/1): s/v 9.900:-, 4-färg 12.900:-.<br />
halvsida (1/2), format - 183 mm bred x 130 mm hög, 120 mm bred x 200 mm hög, eller<br />
motsvarande: s/v 5.400:- 4-färg 7.400:-.<br />
Kvartssida (1/4), format - 183 mm x 65 mm, 120 mm x 100 mm, 57 mm x 210 mm, eller<br />
motsvarande: s/v 3.000:-, 4-färg 5.000:-.<br />
åttondelssida (1/8), format - 120mm x 50mm, 57 mm x 105 mm: s/v 1.700:-, 4-färg<br />
3.000:-.<br />
Sextondelssida (1/16), format - 120 mm x 25 mm, 57 mm x 50 mm: s/v 600:-, 4-färg<br />
1500:-.<br />
Mini-annons (1/32), format - 57 mm x 25 mm: sv/ 300:-, ej färg.<br />
Färgsidor. Färg kan erhållas på alla sidor.<br />
Rabatter. 3 på varandra följande identiska annonser ger 10% rabatt. 6 på varandra<br />
följande ger 25%.<br />
annonsmaterialet lämnas normalt i färdigmonterad form med eventuella bildfiler och<br />
i aktuella fall färgfördelade sådana på CD-skiva (glöm ej typsnitten). Det kan också<br />
lämnas som positivt pappersoriginal eller som film. Om materialet lämnas i form av<br />
manuskript och bildoriginal uttas scanningskostnad för bilder med 100:-/sv-bild och<br />
250:-/4f-bild. För åttondelssideannons och större tillkommer dessutom i sådant fall<br />
layoutkostnad efter överenskommelse.<br />
publicering. Inskickad annons publiceras i nästkommande nummer med hänsyn taget<br />
till datum för manusstopp, om inte angivelse om senare publicering anges.<br />
prenumeration på BItIdNINgeN<br />
Tidningen är en medlemsförmån för medlemmar<br />
i SBR. Du kan också prenumerera separat<br />
på <strong>Bitidningen</strong>. Du betalar då 450:- kr för ett<br />
helår (inom Sverige) på pg 86 85-0 till SBR.<br />
SBR kontakt<br />
SBR STyRELSELEDAMÖTER<br />
Styrelseledamot: Stig Hansson,<br />
Snorres Väg 8, 28143 Hässleholm.<br />
0451-81655, 0709-609123.<br />
E-post: stig.hansson.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Matias Köping,<br />
Klamparegatan 40, 80431 Gävle.<br />
Tel 026-191214, 0734-146093.<br />
E-post: matias.koping.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Anders Lignell, Östergarn,<br />
Rodarve 993, 62368 Katthammarsvik<br />
Tel 0498-52101, 070-6202357.<br />
E-post: anders.lignell.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Krister Linnell,<br />
Fridsberg 11, 56393 Gränna.<br />
036-54130, 0705-669641.<br />
E-post: krister.linnell.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelseledamot: Alf Sjöberg,<br />
Järstorp, Möllegården 510, 27757 Brösarp. Tel:<br />
0417-26343, 0708-730769.<br />
E-post: alf.sjoberg.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelsesuppleant: Birgitta Augustesen,<br />
Stavtorp, 64032 Malmköping.<br />
Tel: 0157-20488, 070-7318082<br />
Epost: birgitta.augustesen.sbr@biodlarna.org<br />
Styrelsesuppleant: Yvonne Strid,<br />
Gundala, Nordtagsvägen 1, 44251 Ytterby.<br />
0303-91848. yvonne.strid.sbr@biodlarna.org<br />
SBR:s BIBLIoteK<br />
Ultunabiblioteket, SLU, Box 7071,<br />
750 07 UPPSALA. Tel vx 018/67 10 00.<br />
Låneböcker beställs genom ditt lokala bibliotek.<br />
hF:s StYReLSeoRdFöRaNde<br />
Gösta Rappe, 0708-109090,<br />
E-post: gostarappe@auditeco.se<br />
Svenskt Sigill:<br />
Linda Cederlund, 08-7875371<br />
E-post: linda.cederlund@sigill.lrf.se<br />
annonstaxa<br />
RADANNONSER<br />
Radannonser placeras löpade efter varandra och tillsammans i slutet av tidningen<br />
under huvudrubriken ”Marknadsplatsen”. De samlas under ämnesrubriker. Inga<br />
bilder tas in här.<br />
Utseende. Stilen är fast, 7,5 p DIN, och spaltbredden 42 mm. Det ger ca 30 bokstäver per<br />
rad. Minimistorleken på en radannons är 2 rader/50 kr. De första 1-3 orden i annonsen<br />
blir i fetare stil. Det normala avståndet mellan två annonser är en blankrad.<br />
Betalning. Radannonser skall betalas in i förskott via plusgirot. Betala i god tid så att<br />
annonsen kommer fram före manusstopp.<br />
pris: 25:-/rad. På radannonser ges ingen mängdrabatt.<br />
Storlekar: Exempel: 2 rader (- 60 bokstäver) - 50:-, 3 rader (ca 61-90 bokstäver) - 75:-<br />
och 4 rader (ca 91-120 bokstäver) - 100:- kr.<br />
Gratis. Två radannonser/år om högst 3 rader är gratis för medlem.<br />
annonsmaterial. Radannonserna skickas via plusgiro till SBR, pg 86 85–0, med annonstexten<br />
angiven på blanketten. Ange antalet rader och antalet bokstäver. Radannonser<br />
som inte får plats på meddelanderutan på inbetalningskortet kompletteras med separat<br />
inskickad annonstext, via e-post eller brev. Betalning kan också ske via plusgiro eller<br />
bank över internet. Då behövs separat inskickad text med e-post, med uppgifter så<br />
att betalning och text kan identifieras att höra ihop. Ange noga på inbetalningskort<br />
då sådant används och med annonstext, om denna skickas separat, så att dessa kan<br />
identifieras att höra ihop.<br />
publicering. Om inget annat anges tas annonsen in i nästkommande nummer med<br />
hänsyn taget till ankomsten och manusstopp.<br />
39
Posttidning B — <strong>Bitidningen</strong><br />
Tryckort: Vimmerby<br />
Obeställbar tidning återsändes till SBR:s exp.,<br />
Trumpetarevägen 5, 590 19 Mantorp.<br />
Dit anmäles även adressändringar.<br />
Begränsad eftersändning<br />
Vid definitiv eftersändning återsändes försändelsen<br />
med den nya adressen angiven på tidningens framsida,<br />
dvs ej på adressidan.<br />
Ett enkelt val!<br />
Bifor är ett färdigt invintringsfoder som<br />
du köper i hinkar och placerar över<br />
kupornas foderhål. Betydligt enklare<br />
än att göra egen sockerlösning!<br />
Dessutom innehåller Bifor bara 25%<br />
vatten. Det minskar kondensen i kupan<br />
och gör att bina sparar energi under<br />
vintern. Eftersom Bifor är en helt<br />
ren produkt som innehåller inverterat<br />
socker, dvs lika delar glukos<br />
och fruktos, minskar också risken<br />
för föroreningar, sjukdomar och<br />
vinterförluster.<br />
Ett enkelt val, eller hur?<br />
Dalviks Kvarn, Dalvik 295 0243-784 00<br />
Filialer: Borlänge 0243-23 90 00 0241-520 00<br />
Falun 023-209 60, Löa 0580-301 40<br />
Uppsala Biprodukter, Vattholma 018-37 91 64<br />
Biznis Biredskap, Sköllersta 019-23 04 32<br />
Lovö Honung Sbio AB, Järfälla 08-761 77 44, 070-774 44 90<br />
Sticksjö Biodling, Glanshammar 019-46 59 14<br />
Biboden, Flen 0157-701 38<br />
Svensk Honungsförädling AB, Mantorp 0735-233 100<br />
MS Biredskapsfabrik AB, Töreboda 0506-102 73<br />
Jönköpings Biodlarservice, Jönköping 036-12 76 50<br />
Lennart Holms Bigårdar, Gunnilse 031-94 33 49<br />
Oscar Gustafsson, Biredskap AB, Varberg 0340-62 00 21<br />
Marks Bi & Snickeri, Sätila 0301-426 20<br />
Rallarosens Bi, Växjö 0470-152 29<br />
Lennart Nilsson, Kristianstad 044-12 13 42<br />
Joel Svenssons Vaxfabrik, Munka Ljungby 0431-43 00 55<br />
Dalby Bigårdar HB, Dalby 046-20 95 00<br />
Vånga Honung, Åsen Vånga 0122 - 300 72<br />
LP:s Biodling AB, Säffle 0533-631 11<br />
Grillby Biredskap 070-6480925<br />
Höglandets Honung 0382-30383<br />
Järbo Biodlarservice 0290-70277<br />
Nordic Sugar AB, 205 04 Malmö.<br />
Tel 040-53 70 00.<br />
40 <strong>Bitidningen</strong> 6 <strong>2010</strong>