Ledaremånga har hört av sig och frågat om inte nästa nummerkommer snart och det är verkligen roligt att förståatt tidskriften är så efterlängtad. Att det dröjt ett halvårberor dock på att vi nu återgått till en utgivning medtvå–tre nummer per år. Fyra var roligt, men visade sigkräva lite väl mycket av <strong>Centrum</strong> för Näringslivshistoriasresurser – särskilt eftersom vi inte fick det stöd från Kulturrådet,som vi hade hoppats på.För ovanlighetens skull har vi inget egentligt huvudtemadenna gång; något som går som en röd tråd genomnumret är dock anknytningen till nyutkommen näringslivshistorisklitteratur, vilken i sin tur bygger på forskninghos <strong>Centrum</strong> för Näringslivshistoria. Vi har hämtatartiklar ur såväl vår egen fotobok Bankfolk, blåställoch butiks biträden, som vår multimedia Den svenskahandelns historia. Anders Johnson har skrivit en artikelsom utgår från hans bok L M-staden – folkhem i förort(som <strong>Centrum</strong> för Näringslivshistoria har producerat)och Jan-Bertil Schnell en text, som bygger på forskninghan genomfört om AB Bröderna Hedlund inom ramenför ett projekt hos oss. Således har vi kallat numret förSmakprov.Vidare glädjer vi oss över att ha fått möjligheten atttrycka en aldrig tidigare publicerad intervju med Hennes& Mauritz grundare Erling Persson, som var känd för attannars inte ge några intervjuer. Texten är en ren nedteckningav det muntliga samtalet, utan vidare redigeringaroch har alltså formen av ett källmaterial, men är väl såintressant att läsa.Den allra senaste näringslivshistorien får också sinplats: i form av en recension av Hans-Göran Björks bokkring konkursen i Rederi AB Slite.Jag hoppas Ni får en god läsning och en skön sommar!Glöm dock inte att den varma årstiden inte bara är till föratt spela krocket, äta matjes och dricka skummande vin– regniga semesterdagar passar utmärkt för ett besök hos<strong>Centrum</strong> för Näringslivshistoria!Edward Blom, redaktörUr innehålletDen svenska handelns historia 4Sex smakprov på artiklar ur den nya cd-rom-produktionenDen svenska handelns historia.Bankfolk, blåställ och butiksbiträden 10Smakprov ur den nya fotoboken Bankfolk, blåställoch butiksbiträden.L M-staden – Folkhem i förort 18Den nya boken L M-staden – Folkhem i förortberättar om hur det var att leva i L M-staden underberedskapstiden och rekordåren. | anders johnsonAB Bröderna Hedlund 20Bröderna Hedlund spelade en viktig roll inombyggandet av berömda byggnadsverk somTranebergs- och Västerbron. | jan-bertil schnellIntervju med H&M:s grundare 24Intervju från 1993 med H&M:s legendariskegrundare Erling Persson (1917–2002). | björn edstaOmslagets framsida: Reklambild för Primuskök av märketPrimus de Luxe, ca 1963. Ur Primus bildarkiv hos <strong>Centrum</strong>för Näringslivshistoria.Omslagets baksida: Reklamskylt för Mjölkcentralens Kronsmör,märkt med logotyper från Svenska Mejeriernas Riksförening(SMR) och Föreningen Mjölkpropagandan, kring 1930.Ur Arlas bildarkiv hos <strong>Centrum</strong> för Näringslivshistoria.Ansvarig utgivare: Alexander Husebye, tel. 08-634 99 14alexander.husebye@naringslivshistoria.seRedaktör: Edward Blom, tel. 08-634 99 29edward.blom@naringslivshistoria.seMedarbetare, bilder: Anders GidlöfGrafisk form och produktion: Matts Hildén,Silvia Media AB, matts@silviamedia.seRepro och tryck: AB Sandvikens TryckeriPrenumeration: Tidskriften Företagsminnen utkommer årligenmed två–tre nummer, som erhålles genom medlemskap iföreningen <strong>Centrum</strong> för Näringslivshistoria. Årsavgiften förprivatmedlemmar är 200 kr. Företag och privatperso<strong>ner</strong> somvill bli medlemmar kontaktar <strong>Centrum</strong> för Näringslivshistoriapå telefon 08-634 99 00. Detsamma gäller bibliotek ochinstitutio<strong>ner</strong> som önskar tidskriften.Manus: Manuskript till Företagsminnen mottages tacksamtav redaktionen; artiklar skall ej överskrida 8 500 tecken,skriv instruktio<strong>ner</strong> kan beställas. Arvode utgår ej i annanform än friexemplar av tidskriften.ISSN: 1101-74732 företagsminnen 2006;1
krönika | alexander husebyeUngt företagande – nu som dåjag träffade nyligen ett tiotal färska företag på Våga varaegen-mässan. Ungdomar som under sista läsåret i gymnasiethar drivit företag med stöd av Ung Företagsamhet. Nu skulleman tävla om bästa företag och vi i juryn synade dem frånalla håll.Vann gjorde fyra killar från Småland, med ett företag vidnamn Aeroplast UF. De var ena riktiga hejare på att sälja ochpå att uppträda, en av dem svävade rentav över marken.Killarna hade liksom tusentals andra gymnasieelever prövatpå företagande – från affärsidé och produktion till marknadsföringoch försäljning. Inga gränser fanns för produkten– en flexibel byggkloss i plast för inredning, trädgård ellerbutikernas skyltfönster.Kundgrupperna var definierade, tekniken var i hamn ochdistributionen mer eller mindre säkerställd.Det var nog bara killarnas årsredovisning som lämnade endel att önska i formalia. Men även där uppenbarade sig någotsom jag kände igen. Kombinationen av klurighet och förmåganatt utveckla en hög grad av positiv opportunism. Det därsom verkar gå över ge<strong>ner</strong>atio<strong>ner</strong> av tonåringar som dras tillföretagande.Vi har lyckligtvis inte något facit på hur det kommer attgå för killarna och deras byggklossar. Men, det förtjänar attpåpekas att flera av våra stora företag har startats av ungdomari samma ålder och med en liknande talang att ställa sig imitten för tillgång och efterfrågan.Historia fungerar också i umgänget med eleverna. Gymnasieungdomarnalockas av att titta på hur andra har startatoch lyckats – eller misslyckats. En högst personligt genomfördgallup visar att en av de bästa saker som <strong>Centrum</strong> förNäringslivshistoria kan göra är att möta detta intresse. Läroböckernagör det nämligen inte!Våra källmaterial innehåller många exempel och parallellertill nutid. Gymnasieeleverena har inga problem med att se bakomlite arkivdamm. Lars Magnus Ericsson, bröderna Carl ochJean Bolinder och Wilhelmina Skogh inspirerar genom sinabrev, anteckningsböcker och kladdar. Ibland önskar man atthistorierädda beslutsfattare i både näringsliv och politik vorenärvarade då vi får skolbesök – de skulle få sig en tankeställare!Som en bonus uppstår historia som ett kärnämne i gymnasieskolannästa år. På flera program ingår även entreprenörskapsom ämne. Vi är med andra ord ute i god tid, när vinu utvecklar vår webbplats med cases och övningsuppgifterför juniorforskarna och deras lärare.Forskningsdatabasen på webben ger oss också möjlighetenatt ställa texter mot källmaterial. Att så att säga ge eleverna friprövningsrätt. Man kan också kalla det fotnoternas revansch– det är ju ändå i dem som allt spännandeutspelar sig, som en av minahistorielärare konstaterade.Slutligen, om Ung Företagsamhethör av sig, ställ upp!Man får chansen att sväva litesjälv över marken – åtminstoneför en stund. Det behövs ochdet är roligt.alexander husebye är<strong>Centrum</strong> för Näringslivshistoriasvd.företagsminnen 2006;13