Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
ByggnadshistorikKyrkans långa byggnadshistoria innefattar flera exteriöraoch interiöra förändringar. Dess ombyggnader ochrenoveringar följer i allmänhet ett tidstypiskt mönster.Kyrkans exteriör är ett resultat av den på 1600-taletåt öster förlängda medeltids<strong>kyrkan</strong>, tillbyggnadernaav vapenhuset och sakristian på 1880-talet och 1800-talets stora rundvälvda fönsteröppningar. Enligt uppgiftförstorades befintliga fönster och två nya togs upp1821. Vid samma tidpunkt flyttades predikstolen ochbyggdes in bakom altaret samtidigt som överstycket tillaltaruppsatsen togs bort. Gravar inne i koret öppnades,kistorna grävdes ner på kyrkogården och stenarnaförstördes. Även vapensköldar inne i <strong>kyrkan</strong> togs bort.Under 1800-talet (oklart vilket år) täcktes det bemåladetaket med pärlspont. 1904 fick <strong>kyrkan</strong> nya bänkar.1946 års renovering syftade till att återskapa detsom förändrats under 1800-talet. Renoveringen leddesav arkitekt Erik Fant, Stockholm. Konservator var OlleHellström, Skara. Predikstolen lagades och placeradespå norra långsidan. Altaret med altaruppsatsen rekonstrueradesoch flyttades något österut för att skapa merplats i koret. De öppna bänkarna med rundade gavlarbyggdes om för att överensstämma med kyrkorummets1700-talskaraktär. Bland annat förkortades ryggstödenoch bänkarna försågs med dörrar. Det bemålade takettogs fram liksom skifferhällarna i gången och koret.Förslaget att förminska långhusets fönster kom aldrigtill utförande men i vapenhuset sattes fönster mot norroch söder igen liksom ett norrfönster i sakristian. Ovandörren till vapenhuset byttes ett rundbågigt fönster utmot ett mindre runt fönster. Långhusets fönster försågsmed antikglas och blyspröjs och korfönstren fickglasmålningar av konstnär Oskar Brandtberg. Nya inner-och ytterdörrar tillkom också. Renoveringen från1946 präglar fortfarande kyrkorummet. Den senastestörre renoveringen, 1996-97 innebar omfattandeunderhålls- och konserveringsåtgärder såväl exteriörtsom interiört.KULTURHISTORISK KARAKTERISTIK OCH BEDÖMNINGGUNNARSNÄS KYRKA och kyrkplats har en långhistorisk kontinuitet och utgör en konstituerande delav ett riksintresseområde för kulturmiljövården. Kyrkantillhör en grupp ombyggda medeltidskyrkor somÖr, Holm, Järn, och Ånimskog med likartat utseendeoch byggnadshistoria. De är alla belägna i mellerstaDalsland i närheten av Kroppefjäll och Vänern. Karakteristiskär bl a förlängningen mot öster och det tresidigtavslutade koret. Den fristående klockstapeln är ettkaraktärsdrag för Dalsländska kyrkor. Skifferbeklädnadeni Gunnarsnäs är mycket ovanlig och speglar områdetstradition av skifferhantering, vilket är särskilt påtagligti miljön kring <strong>kyrkan</strong>. Ovanligt är också de heltskifferklädda grindstolparna vid klockstapeln. Kyrkansinteriör har en homogen stilkaraktär från 1700-talet,vilket är ett resultat av den väl sammanhållna och konsekventgenomförda renoveringen 1946. En renoveringsom leddes av Erik Fant, en av landets mer kändarestaureringsarkitekter vid denna tid. Av <strong>kyrkan</strong>s äldreinredning märks bland annat predikstolen från 1632 irenässansstil samt dekorationsmålningarna från 1700-talet på det plana innertaket och på läktarbröstningen.ATT SÄRSKILT TÄNKA PÅ i förvaltning ochanvändning av <strong>kyrkan</strong> och kyrkomiljön:. <strong>kyrkan</strong> och kyrkplatsen har en lång historiskkontinuitet och ingår i en miljö av riksintresse förkulturmiljövården. det medeltida murverket utgör i sig ett omistligthistoriskt dokument. kyrkorummets homogena 1700-talskaraktär,vilket är ett resultat av den helhetsgestaltanderenoveringen 1946. <strong>kyrkan</strong>s bevarade äldre inredning, främstdopfunen, predikstolen, altaruppsatsen, läktarenoch måleriet. de vägganslutna bänkkvarteren med slutna bänkar. den skifferklädda klockstapeln och grindstolparna98