med metallpipor i mitten flankerade av brunbetsadeträpipor.ByggnadshistorikDet finns en sägen som anger <strong>kyrkan</strong> i Grinstad somDalslands äldsta. Vid en kyrkfärd över Vänern till Skalundakyrka på Kålland i Västergötland skall 16 kyrkbåtarha förlist. Dalborna beslöt då att bygga en egen kyrkai Grinstad. Dalslands äldsta kyrka som genom dendrokronologidaterats är annars grann<strong>kyrkan</strong> Bolstad, frånca 1150. I det medeltida Skarastiftet finns endast sjukända sockenkyrkor av tegel, vilka alla var belägna iDalslands östligaste härader närmast Vänern. Grinstadanses var den bäst bevarade. Om Grinstads kyrka finnsuppgifter att hon var helgad åt S:t Erik och en offerkyrka.I <strong>kyrkan</strong> finns lösa skulpterade detaljer av tegelbl a en ansiktsmask som kan föreställa Erik den helige.Grinstads kyrka bedöms vara uppförd ca 1250 ochfranciskan<strong>kyrkan</strong> St:a Katarina i Skara är dess närmstaförebild. Vid en murverksdokumentation 1913 kartladesdelar av <strong>kyrkan</strong>s medeltida utformning. Långhusethade sannolikt ett rakslutet kor. I muren markeradesbl a spår av en portal och ett fönster åt söder och påvästfasaden rekonstruerades en tegelfris. På norra väggenframtogs en del av kalkmålningen med den gåtfullalabyrinten och konsekrationskorset.Under 1600-talet förlängdes <strong>kyrkan</strong> åt öster med dettresidigt avslutade koret samtidigt som <strong>kyrkan</strong> putsadesutvändigt för första gången. På 1700-talet tillkompredikstolen i rokokostil och troligen byggdes läktarensamt ett vapenhus i väster. 1807 målades altartavlanav Benjamin Wall som också målade övriga <strong>kyrkan</strong>och dess inventarier invändigt. 1831 ersattes spånläggningenpå taket av skiffer och 1854 fick fönstrensin nuvarande storlek. Tornet, med sin karakteristiskalutning, byggdes 1862 i nygotisk stil och ersatte då enbrädfodrad och rödmålad klockstapel nordväst om<strong>kyrkan</strong>. På 1880-talet sattes tidstypiska öppna ”parkbänkar”in och troligen även det nuvarande altaret, altarringensamt läktarbarriärens balusterdockor. 1913fick det plana innertaket sin nuvarande form. 1939genomfördes en omfattande renovering efter handlingarav arkitekt Yngve Kernell, Göteborg. Bland destörre åtgärderna var tillbyggnaden av sakristian österom koret. Under denna byggdes också en källare fören centralvärmeanläggning. Även elbelysning installerades.I tidens anda byggdes bl a de öppna bänkarnafrån 1880-talet om och försågs med fyrkantiga gavlarliksom den öppna läktarbarriären försågs med en skivaoch blev sluten. Kyrkan fick bl a nya dörrar, innerfönstermed frostat glas och en ny färgsättning. Predikstolenoch altaruppsatsen konserverades av konservator OlleHellström, Skara. Senare större ombyggnader i <strong>kyrkan</strong>utgörs främst av läktarunderbyggnaden från 1988 medsamlingsrum, kapprum, toalett och städutrymme.KULTURHISTORISK KARAKTERISTIK OCH BEDÖMNINGGRINSTADS KYRKA och kyrkplats har en lång kontinuitetoch ingår i ett ovanligt innehållsrikt sockencentrum,centralt beläget på den uppodlade och öppnaDalboslätten, landskapet Dalslands historiska kärnområde.Intill <strong>kyrkan</strong> finns bl a två generationer prästgårdaroch ett par välbevarade äldre skolbyggnader. Deskiffertäckta stigluckorna är för Dalsland ovanliga kyrkogårdsingångar.Kyrkan är en av de äldsta i Dalsland,enligt en sägen den allra äldsta. Kyrkan är också denbäst bevarade av den byggnadshistoriska gruppen medeltidategelkyrkor i Dalsland. Flera medeltida spår finnsbevarade i <strong>kyrkan</strong>s murar, av vilka muralmålningenmed den gåtfulla labyrinten och konsekrationskorsetär särskilt intressant. Karakteristiskt är också det tresidigtavslutade koret i öster, en byggnadsförändring somflera Dalsländska medeltida stenkyrkor kyrkor genomgickpå 1600-talet. Till <strong>kyrkan</strong>s framträdande drag hörockså det nygotiska tornet som lutar efter en sättningsskada.Kyrkorummet bär, liksom <strong>kyrkan</strong>s yttre, spår aven lång byggnadshistoria med olika tidsskikt. Av äldrefast inredning märks predikstolen i rokoko från 1774och altartavlan från 1807. Delar av inredningen, liksomsakristian öster om koret, tillkom vid en tidstypisk renovering1939.ATT SÄRSKILT TÄNKA PÅ i förvaltning ochanvändning av <strong>kyrkan</strong> och kyrkomiljön:. det ovanligt innehållsrika sockencentrat utgör enväl sammanhållen bebyggelsemiljö. <strong>kyrkan</strong>, en av Dalslands äldsta, och kyrkplatsenhar en lång kontinuitet. det medeltida murverket utgör i sig ett omistligthistoriskt dokument. <strong>kyrkan</strong> tillhör gruppen av medeltida tegelkyrkor iDalsland. <strong>kyrkan</strong>s bevarade medeltida inventarier ochmuralmålning. <strong>kyrkan</strong>s bevarade äldre fasta inredning,predikstolen och altartavlan. bänkarnas gjutna underreden. de två trapporna i vapenhuset. gravhällen i koret. de skiffertäckta stigluckorna i kyrkogårdsmuren. de smidda gravkorsen på kyrkogården95
GUNNARSNÄS KYRKA Melleruds kommunBESKRIVNING OCH HISTORIKKyrkomiljönGunnarsnäs medeltida socken är belägen i brytningenmellan Dalboslätten och Kroppefjäll. Östra delenav socknen består av småbruten odlingsbygd med ettbördigt, svagt kuperat slättområde mellan sjöarna Kolungenoch Näsölen. Här kring <strong>kyrkan</strong> finns socknenshistoriska centrum. Västra delen av Gunnarsnäs bestårav skogsmark på Kroppefjäll. Bebyggelsen är dockkoncentrerad till odlingsbygden i öster. Längs kantenav Kroppefjäll ligger Dals-Rostock, socknens enda tätort.Orten har traditioner som brunnsort sedan 1760-talet, en verksamhet som upphörde först 1948. Efteranläggandet av Dalslands Järnväg på 1870-talet, växteett mindre stationssamhälle fram under 1900-talet.Brunnsområdet finns bevarat, bland annat med dengamla restaurangbyggnaden som inrymmer ett museum.Jordbruk har varit en dominerande näring i Gunnarsnäs,där kyrko- och frälsehemman haft en vissbetydelse. Den mest framträdande egendomen är Ekholmensherrgård intill <strong>kyrkan</strong>. Under 1800-talet varskifferbrytningen i och kring Kroppefjäll betydande.Hällan i Gunnarsnäs kom att bli det största och mestbetydelsefulla för den dalsländska skifferbrytningen.Skiffret såldes till stora delar av landet och användes bla till kyrkor och andra mer framträdande byggnader. IDalsland, och särskilt i områdena kring skifferbrotten,blev dock skiffertak mer allmänt förekommande ochär en karaktäristisk och betydelsefull del av landskapetsbyggnadskultur.Gunnarsnäs kyrka ingår i en miljö av riksintresse förkulturmiljövården. På en mindre höjdrygg som sträckersig söderut mot ett näs i sjön Kolungen bildar <strong>kyrkan</strong>,Ekholmens herrgård och ett par f d skolbyggnadersamt ytterligare ett par byggnader en samlad bebyggelsemiljö.Riksintresseområdet innefattar också dennärbelägna byn Hällan. Längre ned mot sjön finns resterefter ett befäst medeltida stenhus. Ekholmen varursprungligen ett kyrkohemman. 1547 indrogs det tillstaten av Gustav Vasa och blev senare sätesgård till ättenStake. Gården hette ursprungligen Gundernes Stommeneller Gunnarsbyn och har gett namn till socknen.Ekholmen, belägen söder om <strong>kyrkan</strong>, är sedan 1978byggnadsminne och dess välbevarade huvudbyggnadfrån 1799 är en av få byggnader med skifferbeklädnadbåde på tak och väggar. En av de f d skolbyggnadernanorr om <strong>kyrkan</strong> är numera församlingshem. Kyrkan ärbelägen i kyrkogårdsområdets nordöstra hörn. Till kyrkoanläggningenhör också den skifferklädda klockstapelnoch ett bårhus (1953) med valmat skiffertak.96