är dekorativt utformade av svart smidesjärn. I norrakyrkogårdsmuren finns en liknande ingång från 1963.Kyrkogårdens gångar är grusade med undantag av gångarnamed naturstensplattor fram till <strong>kyrkan</strong>s entréeri norra och södra korsarmen. På kyrkogårdens äldstadelar finns flera grusade gravar samt ett flertal äldregravvårdar bl a ligghällar och kalkstenskors från 1600-och 1700-talen samt smidda gravkors från 1700- och1800-talen. Invid <strong>kyrkan</strong>s murar, mellan koret ochnorra korsarmen finns ett gravkvarter för präster frånsläkten Wigelius och Lizell.Kyrkan har korsplan med kor och sakristia i öster samttorn i väster. Den medeltida <strong>kyrkan</strong> förlängdes 1669-75 mot öster då det tresidigt avslutade koret tillkom.Korets planform uppvisar en svag lutning, vilket ansesvara en påminnelse om hur Jesus huvud föll åt sidannär han gav upp andan. 1756-61 tillbyggdes korsarmarna,troligen också sakristian. Tornet är ursprungligtoch det enda kvarvarande medeltida i stiftet. Kyrkansgråstensmurar täcks av vit spritputs med släta omfattningarkring fönster och portar. Kring koret finnssvartmålade ankarjärn som bl a bildar årtalet 1695.På södra korsarmens fasad finns minnestavlor övertre präster i Bolstad och deras hustrur. Kyrkans tak ärskiffertäckta, långhuset och korsarmarnas tak är valmademedan sakristian har sadeltak. Den höga spetsigatornspiran täcks av ett mörkare skiffer och krönsav en tupp av kopparplåt. Längs taken finns utsprångav bruna brädor och där tornet möter långhuset sittersmå bruna gavelpartier. De stora rundbågiga fönstrenär indelade i smårutor och är brunmålade, liksom portarna.I korsarmarnas gavlar sitter segmentbågeformadepardörrar, klädda med snedställd panel och med tvåsmå snedställda fönster. Till vapenhuset i tornet finnsen liknande rundbågig söderport, dock som enkeldörr.Ljudöppningarna längst upp i tornet, är rektanguläramot öster och norr och rundbågig mot väster. Mot söderär ljudöppningen dubbelvälvd, ursprungligen deladav mittkolonetter. Längre ner på tornet finns småromanska fönsteröppningar.Kyrkorummet är ljust och rymligt med förhöjt kor i öster.Färgsättningen domineras av blå och grå kulörer.Kyrkans väggar är vitputsade och golvet består av kalkstensplattor.Bänkkvarteren har förhöjda gråmåladeträgolv. Taket, ett gråmålat trätunnvalv är dekoreratmed fyra ”pryderliga rosor” från 1820 av Anders Olsson,Vänersborg. I mitten av taket finns en senare (eventuellt1934) större målning av en cirkel med spetsigaflikar. Den profilerade taklisten är gråblå med en rödbård. Korsarmarna har pardörrar med marmoreradespegelfält i grå kulörer, dörren till vapenhuset är avliknande slag fast mindre. Enkelspegeldörren till koretär gråmålad. Fönstrens bågar är grönmålade. Altaretfrån 1670-talet är av sten och täcks av en kalkstenskiva.Altarprydnaden är en uppsats i två avdelningar medtavlor målade av Erik Grijs 1675, ommålade 1894 avWilhelm Dahlbom och konserverade 1934. Den nedreföreställer nattvardens instiftan på skärtorsdagskvällenoch den övre Kristi uppståndelse på påskdagen.Tavlorna flankeras av bilder på de fyra evangelisternaoch deras symboler. Överst finns en klocka, insatt på1800-talet, som kröns av en Kristusfigur. Altarringenär femsidig med genombruten barriär av fyrpassornamentikmellan marmorerade små pilastrar. Predikstolen,troligen <strong>kyrkan</strong>s tredje, är byggd 1775 av bildhuggarenErik Grund, Karlstad. Den första predikstolen,från 1487, var Skara stifts äldsta. Den ersattes 1596 aven ny som alltså 1775 ersattes av den nuvarande. 1934försågs den med baldakin, symboler samt texttavla övertrappan. Vid södra korväggen finns ett dopaltare från1938 av kalksten. Dopfunten har fot av sandsten, troligenfrån 1100-talets slut, och senare cuppa av täljsten.Till Bolstads kyrkas äldsta tid hör också två liljestenarsom förvaras under läktaren. I koret finns också äldregravvårdar i form av gravhällar över avlidna präster.Bänkinredningen är indelad i sex kvarter, två i varjekorsarm. I västra korsarmen är bänkarna vägganslutna.Bänkarna från 1934 är öppna med marmoreradespeglar på gavlarna och skärmarna. Färgsättningen ärlikt <strong>kyrkan</strong> i övrigt: grå och blå kulörer med röda bårder.På bänkarna finns också förgyllda bårder. Läktareni väster bärs upp av marmorerade kolonner. Läktarbröstningensamt orgeln har en liknande färgsättningsom bänkarna. Orgelns nyklassicistiska fasad är från1855 men själva orgeln är ombyggd 1958-59.ByggnadshistorikKyrkans äldsta delar, tornet och västra delen av långhuset,har genom en dendrokronologisk undersökning1996 dateras till ca 1150. Genom en byggnadsarkeologiskundersökning 1934 kunde <strong>kyrkan</strong>s ursprungligaplan kartläggas med rakslutet kor med östväggen framfördet nuvarande altaret. Kyrkans räkenskapsbok angerockså ett vapenhus på tornets sydsida under 1500-talet.1669-75 förlängdes <strong>kyrkan</strong> åt öster med ett tresidigtavslutat kor. Under 1700-talet fick <strong>kyrkan</strong> i stortsin nuvarande exteriöra utformning. 1756-61 tillkomnorra och södra korsarmarna, troligen också sakristiansamtidigt som vapenhuset revs och södra tornportenigensattes. 1752 uppfördes den nuvarande tornspiranefter en brand. Från 1752 finns uppgifter om innertaketstunnvalv, vilket 1820 dekormålades av Anders Olsson,Vänersborg. Av hans målningar återstår idag fyrarosor. Yttertakets spånor ersattes av skiffer 1832. Tornspiranförblev dock spånklädd till 1940-talet.1849 förstorades fönsteröppningarna och nya fönstertogs upp på korsarmarnas gavlar. 1877 skall taket haövermålats.1894 genomgick <strong>kyrkan</strong> en renovering. Från detta årfinns ritningar av Adrian Crispin Peterson med nygo-85
tiska stildrag, bl a rosettfönster ovan portarna på södraoch norra korsarmen. Det är tveksamt om dessa verkligenutfördes. Troligen förstorades dock fönsteröppningarnatill kyrkorummet för att sedan förminskas1933-34 då de nuvarande fönstren och portarna sattesin. Arbetena 1933-34 var en tidstypisk ”återrestaurering”efter handlingar av arkitekt Yngve Kernell,Göteborg. Även södra tornporten till vapenhuset återupptogsefter att ha använts som vedförråd. Trappan tillläktaren flyttades från kyrkorummet till vapenhuset. Ikyrkorummet ersattes bänkinredningen från 1894 medden nuvarande och 1894 års nygotiska altarring byttesmot en sluten halvcirkelformad. 1987 återinsattes altarringenfrån 1894 och en träskiva på altaret ersattesav den nuvarande kalkstensskivan. Konservering ochrekonstruering av den 1894 övermålade altartavlanskedde liksom framtagandet av takmålningar och nyfärgsättning av kyrkorummet. Samtidigt tillkom predikstolensbaldakin, dess symboler och texttavlan vidtrappan. Elektrisk belysning och ett nytt värmesystemmed pannrum i en källare under koret installerades.1988 genomfördes en interiör renovering då störredelen av kyrkorummet ommålades av Lars Dahlin,Bolstad, My Leffler och Anna Lena Hansen, Stockholm.I stort bibehölls färgsättningen förutom nya marmoreringarpå bänkarna, läktarbröstningen, läktarkolonnernaoch dörrarna. Samtidigt togs de tre främsta bänkarnavid predikstolen bort och en toalett installeradesi vapenhuset. Under 2002 har fasaden renoverats genomputslagningar och avfärgning, målning av fönsteroch dörrar mm. Vid en murverksdokumentation markeradesen igensatt sydvästportal.KULTURHISTORISK KARAKTERISTIK OCH BEDÖMNINGBOLSTADS KYRKA är unik i Dalsland ur flera synpunkteroch mycket av dess historia visar på områdetsoch pastoratets särskilda rang. Kring <strong>kyrkan</strong> finns ettmindre sockencentrum med bl a en av Dalslands bästbevarade prästgårdsmiljöer. Genom pastoratets statusfinns också en prästhistoria med särskilt personhistorisktvärde.Kyrkan, av sten med korsformad plan, är till bevaradedelar stiftets äldsta daterade, genom dendrokronologitill ca 1150. Unikt för stiftet är det medeltida tornetmed den tudelade ljudöppningen viket har fleramotsvarigheter i Västergötland. Även tornspiran från1700-talet påminner om Västgötakyrkor. Liljestenarna,från 1200-talet är ovanliga i stiftet och har västgötsktursprung liksom dopfuntens sandstensfot (1100-tal).Förutom liljestenarna är gravvårdsbeståndet i övrigtockså anmärkningsvärt och ovanligt innehållsrikt.Kyrkans exteriör karaktäriseras av tornet med sin högaspetsiga spira, korsarmarna (tillbyggda 1756-61) ochdet tresidigt avslutade koret. Det senare från 1600-talet då många av de dalsländska medeltida kyrkornaförlängdes åt öster på detta sätt. Bolstads kyrka är enDalslands fyra korskyrkor och den enda av dessa i sten.Karaktäristiskt är också de valmade mansardtaken,tornspiran och kyrkogårdens grindstolpar, alla skiffertäckta.Kyrkorummet ger ett stort och rymligt intryckmed de breda korsarmarna, det höga välvda taket ochde stora bågformiga fönstren. Delar av inredningenhärrör från 1600- och 1700-talen men har påverkatsav senare renoveringar bl a en omfattande restaurering1933-34. Kyrkorummet, som ommålades 1988, har ensammanhållande och konsekvent färgsättning i grå ochblå kulörer och återkommande röda bårder och marmoreringar.ATT SÄRSKILT TÄNKA PÅ i förvaltning ochanvändning av <strong>kyrkan</strong> och kyrkomiljön:. Bolstad kyrka är unik för stiftet och Dalsland urflera synpunkter och speglar områdets särskildabetydelse i äldre tid och koppling till Västergötland. <strong>kyrkan</strong> är till bevarade delar stiftets äldstadaterade. det medeltida tornet är stiftets enda kvarvarandebetydelsefullt inslag. det medeltida murverket utgör i sig ett omistligthistoriskt dokument. <strong>kyrkan</strong>s inredning från 1600- och 1700-talet,altaruppsatsen och predikstolen. tidsskikten från den genomgripande renoveringen1933-34. kyrkorummets sammanhållna och konsekventafärgsättning. de skiffertäckta grindstolparna på kyrkogården. <strong>kyrkan</strong>s anmärkningsvärda gravvårdsbestånd; blade medeltida liljestenarna, gravhällarna ikoret och smidda gravkors på kyrkogården86