Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
gelseområden på norra och södra sidan av Lelången.Kyrkan är byggd på en liten höjd och omges närmastav stora gräsytor. Invid <strong>kyrkan</strong> finns ett friståendeklocktorn (1933) och ett relativt stort församlingshem(1980) som bl a inrymmer pastorsexpedition. Klocktornetär välbevarat i ursprungligt skick med fasad avvitmålad locklistpanel och en kopparklädd huv kröntav en glob med kors. Ett hundratal meter öster om <strong>kyrkan</strong>och församlingshemmet passerar länsväg 172 ochfrån denna leder en asfalterad väg, kantad av björkar,fram till församlingshemmet och <strong>kyrkan</strong>. I anslutningtill byggnaderna finns också asfalterade p-platser. Ävengångarna närmast <strong>kyrkan</strong> är asfalterade. Till anläggningenhör också en garagebyggnad från 1982.Kyrkan är orienterad i sydvästlig- nordöstlig riktningmed ett rakt avslutat kor i långhusets norra del. Motsöder finns ett utbyggt vapenhus och i nordväst skjutersakristian ut från långhusets byggnadskropp. Vapenhusetoch sakristian tillbyggdes 1957 medan långhusetbyggnadskropp är den ursprungliga från uppförandet1925. Kyrkans exteriör har drag av 1920-talsklassicism.Stommen av trä är klädd med vitmålad locklistpanel.På långsidornas mittpartier finns kraftigt utskjutandepilastrar mellan vilka kyrkorummets höga smala bågformigafönster är placerade och vars foder är förseddamed klassicerande dekor. På sidorna om pilasterpartiernafinns runda fönster. Längs takfoten löper enprofilerad taklist som följer längs pilastrarnas framskjutandeplatta överstycken. Långhuset liksom vapenhusetoch sakristian täcks av valmade sadeltak täcktamed enkupigt tegel. Förutom de bågformiga och rundafönstren på långsidorna finns kvadratiska och rektangulärafönster till vapenhuset och sakristian samt pålånghusets norra gavel. De senare är igensatta från insidandå här tidigare funnits särskilda korfönster medglasmålningar. Dessa är numera placerade i vapenhusetoch i sakristian. I övrigt har <strong>kyrkan</strong>s fönster småspröjsadeantikglas i ytterbågarna. Samtliga fönster liksomdörren till sakristian är brunmålade. Kyrkporten motsöder i vapenhuset är kopparklädd och omges av tvåsläta pilastrar och ett överstycke med stiliserad dekor.Vid dörrarna finns trappor av mörkt Grythytteskiffer.Kyrkorummet är rektangulärt med ett förhöjt kor i norroch orgelläktare i söder. Koret utgör ett smalare rakslutetmittparti i långhusbyggnadens norra del. På sidornaom koret finns avskilda utrymmen; i öster ”dopkapellet”med valvöppningar mot koret och långhuset.I väster finns sakristian med hela väggar mot koretoch långhuset. Sakristian nås, förutom via ytterdörren,genom en dörr från koret. Golven i kyrkorummetbestår av lackade brädor. Långhusväggen täcks av ljustmålad profilerad slätpanel medan korväggen täcks aven vitmålad vävtapet. Längs väggarna till sakristian ochdopkapellet finns blåmålade pilastrar med kannelyrer.Taken består, liksom långhusväggen, av ljust målad slätpanel.Långhustaket är brutet med ett plant mittpartioch snedställda sidopartier mot väggarna medan kortaketär plant. Längs väggarna finns blåmålade taklister.Samtliga innerdörrar i <strong>kyrkan</strong> är tillverkade på ett liknandesätt. Det är blåmålade spegeldörrar med dekorativtutformade ”dropplister” i nederkanterna. Till vapenhusetfinns pardörrar och från koret till sakristianen bågformad enkeldörr. Till de bågformiga fönstrenpå långsidorna samt till de runda fönstren i dopkapelletoch utrymmet under läktaren finns innerbågar medklarglas till skillnad mot ytterbågarnas antikglas.Altaret av trä är placerat Versus Populus och har marmoreradespeglar i blågrönt. Speglarnas marmoreringoch S:t Georgeskorsform återkommer också på bänkgavlarnaoch läktarbröstningen. Marmoreringen utfördesvid en renovering 1983. Altartavlan från 1957 är enoljemålning av konstnären Henkelman från Stockholm.Motivet är det ställe i Jesu bergspredikan där Jesus säger”Ni är världens ljus. Inte kan väl en stad döljas som liggeruppe på ett berg”. Den tidigare altarringen ersattes1983 av lösa flyttbara knäfall. Predikstolen är placeradnära västra långväggen och nås från sakristian. Predikstolenär ursprunglig men förändrades delvis 1957 dåbl a träfigurerna, Jesus och de fyra apostlarna, på korgentillkom. Denna liksom baldakinen har olika måladepartier och förgyllningar, bland annat en förgylldduva på baldakinen. De öppna bänkarna är indelade itvå kvarter med ca en meter breda gångar längs långväggarna.Bänkarna är ursprungliga men omändrade1957 och 1983. Gavlarna är utformade likt altaret ochläktarbröstningen med blågrönt marmorerade speglarsom S:t Georgskors. Läktaren bärs upp av två fyrkantigapelare med förgyllda kannelyrer och nås via en trappafrån vapenhuset. Läktarorgeln är från 1940-talet ochsaknar särskild dekor. Även kororgeln, placerad i dopkapellet,är enkelt utformad med sparsam dekor.ByggnadshistorikTillkomsten av Bengtsfors kyrka har sin bakgrund i denframväxande köpingen och behovet av ett komplementtill den gamla socken<strong>kyrkan</strong> Ärtemark. Det är ett av fyraliknande exempel från Dalsland på kyrkobyggnadertillkomna omkring 1930 genom fristående stiftelsereller föreningar och insamlade medel. Kyrkorna ellerkapellen kom senare att övergå i församlingarnas ägo.Förutom i tätorterna Mellerud och Bengtsfors byggdesTimmerviks och Klöveskogs kyrkor på landsbygden dåavståndet var långt till moderkyrkorna. Ett annat motivbakom kyrkobyggena kunde vara att fungera som motvikttill frikyrkorörelsen. På alla platserna fanns ocksåengagerade kyrkoherdar som initiativtagare.I Bengtsfors bildades 1915 ”ByggnadsföreningenBengtsfors församlingshem” och 1922 kunde grundläggningsarbetetstarta på en skänkt tomt. En drivandekraft var bl a kyrkoherde Ernst Boman. Kyrkan som