1400-talen som stals 1990. Liknade madonnor finnsi grann<strong>kyrkan</strong> Råggärd och i Holms kyrka i närhetenav Mellerud.Den nuvarande <strong>kyrkan</strong> uppfördes i två etapper mednågra få års mellanrum. Långhuset och det tresidigakoret byggdes 1771-72 i sten och det timrade tornet1775. Kyrkan har sedan dess bevarat sin ursprungligaplanform. Det som skiljer henne från många andrakyrkor, förutom olika material i torn och långhus, äravsaknaden av en utbyggd sakristia. Många dalsländskakyrkor har, liksom Lerdal, haft sakristieavgränsningari form av mer eller mindre enkla skärmväggar bakomkoret men, vanligtvis under 1900-talet, tillbyggts meden sakristia norr eller söder om koret.Väsentliga delar av kyrkorummets inredning är från tidenkring sekelskiftet 1900. År 1895 sattes nya bänkarin och stenhällarna på golvet ersattes av trä. Omkring1910 tillkom altaruppsatsen samtidigt som läktarenny- eller ombyggdes efter ritningar av Fredrik Falkenberg,Stockholm, som också ritade orgeln vid sammatillfälle. Vid 1900-talets början vitmålades också dettidigare rödfägade tornet. Under 1940- och 50-talenuppgjordes tidstypiska restaureringsprogram somdock aldrig kom till utförande, bl a föreslogs tillbyggnadav en sakristia mot norr eller som en del av enläktarunderbyggnad. 1950 elektrifierades <strong>kyrkan</strong> medbelysning, eluppvärmning och elektrisk klockringning.I början på 1950-talet genomfördes en större renoveringav underhållskaraktär med både exteriör och interiörommålning samt omläggning av tegeltaket. Enligtuppgift skulle det enkupiga lertegel, som då byttes motnytt varit ursprungligt, från <strong>kyrkan</strong>s uppförande 1771-72. År 1960 sattes blyinfattat antikglas in i korfönstrensinnerbågar. Under 1970- och 80-talen gjordes en delinteriöra arbeten efter program och ritningar av arkitektCarl-Anders Hernek, Uddevalla. Bl a sattes antikglasin även i långhusets innerbågar, avgränsningen tillsakristieutrymmet bakom koret omändrades och interiörenmålades. År 1970 belades torntaket med kopparplåtistället för skiffer och 1980 lades ett nytt golvin. Sakristiefrågan löstes 1986 genom det hela rumbakom altaret som då tillkom efter ritningar av arkitektJerk Alton, Kumla.KULTURHISTORISK KARAKTERISTIK OCH BEDÖMNINGLERDALS KYRKA är centralt belägen i Lerdalsälvensdalgång, i ett karakteristiskt öppet odlingslandskapmed gårdar i krönlägen längs sluttningarna. Kyrkplatsenär troligen medeltida och belägen nere i dalen,intill den landsväg som leder parallellt med den lillaälven. Vid <strong>kyrkan</strong> finns ett mindre sockencentrum meden f d skolbyggnad med lärarbostäder. Något sydost om<strong>kyrkan</strong> finns gården Lerdals stom, ursprungligen kyrkojordoch prästboställe. På den muromgärdade kyrkogårdenfinns ett vitputsat bårhus och en enkel förrådsbyggnad.Kyrkans vitputsade långhus och kor är uppfört av sten1771-72 och det timrade och panelade västtornet1775. Kyrkans yttre har genomgått få förändringar sedanuppförandet och har karaktäristiska drag för sintid, det breda långhuset med tresidigt avslutat kor ochett högt brant sadeltak. Kyrkans yttre form påminnerom grann<strong>kyrkan</strong> i Råggärd, uppförd på 1740-talet.Långhusets bredd och höjd ger också karaktär åt detrymliga kyrkorummet med dess höga brädvalv i taket.Rummet präglas av klassicismens ideal med en ljusfärgsättning och en altaruppsats med ett träkors, flankeradav två nummertavlor. Placeringen av en sakristiabakom altaret i koret är en företeelse som tidigare varvanlig i många kyrkor men bevarats på få ställen. Prägelåt kyrkorummet ger också den stora västläktaren ochorgeln från 1895 med trappor mot västväggen i kyrkorummetsamt den stora mängden kolonner underläktaren.ATT SÄRSKILT TÄNKA PÅ i förvaltning ochanvändning av <strong>kyrkan</strong> och kyrkomiljön:. <strong>kyrkan</strong>s föga förändrade exteriör sedanuppförandet på 1770-talet. kyrkorummets ljusa och rymliga karaktär inyklassicistisk stil. den tidstypiska klassiserande altaruppsatsen medett enkelt träkors och flankerande psalmnummertavlor. den bevarade läktaren med orgel från 1895,trapporna längs västväggen, den stora mängdenkolonner och bevarad bänkinredning underläktaren. placeringen av sakristian bakom altaret71
RÅGGÄRDS KYRKA Färgelanda kommunBESKRIVNING OCH HISTORIKKyrkomiljönRåggärds medeltida socken består av ett småkuperatlandskap med mindre dalbygder mellan skogar ochmossar. Råggärd har dominerats av jord- och skogsbruk,med i allmänhet ganska små gårdar. Någon tätortfinns inte men vid en vägkorsning, nära sockencentratvid <strong>kyrkan</strong>, finns en mindre samling villor och egnahemlängs den landsväg som utgör huvudstråket genomsocknen. Vägsträckningen är en de bland de äldst kändai Dalsland med bl a traditioner om pilgrimsvandringarmot Nidaros i Norge. Dess sträckning utgör en tydligkulturgräns mellan det nordliga Skogsdal, som harmycket gemensamt med Värmland, och de sydligaredelarna av Dalsland som i öster är mer orienterat motVästergötland och i väster mot Bohuslän. Råggärd haråtminstone sedan 1400-talet hört till Högsäters pastorattillsammans med grannförsamlingarna Järbo, Rännelandaoch Lerdal.Den vitmålade trä<strong>kyrkan</strong> från 1734-36 har troligenhaft en medeltida föregångare av trä. Kring <strong>kyrkan</strong> ochlandsvägen finns ett traditionellt sockencentrum. Straxnorr om <strong>kyrkan</strong> finns också ett av Dalslands märkligarefornlämningsområde, tre gravfält med ett 40-talhögar. Kombinationen av fornlämningar, historisk bebyggelseoch den gamla landsvägen ger området statussom riksintresseområde för kulturmiljövården. Intill<strong>kyrkan</strong> och en grusad plan på dess norra sida finns enf d skolbyggnad (1880-tal) samt en byggnad (ca 1950)som tidigare inrymt lärarbostäder. Skolbyggnadenanvänds som församlingshem och som allmän samlings-och föreningslokal. Cirka en kilometer norr om<strong>kyrkan</strong> finns den välbevarade f d prästgården Sörsäter,ursprungligen kaplansboställe, senare komministerboställe,inköpt av <strong>kyrkan</strong> ca 1730 och frånsålt på 1960-talet. Till själva kyrkoanläggningen hör <strong>kyrkan</strong> medomgivande kyrkogård samt ett bårhus (1968) i vittmexitegel och sadeltak täckt av svarta betongpannor.KyrkoanläggningenKyrkogården har en i princip kvadratisk form kring <strong>kyrkan</strong>som är orienterad i sydostlig-nordvästlig riktning.Kyrkogården har två tydliga delar, en äldre huvuddel,”gamla kyrkogården”, närmast <strong>kyrkan</strong> samt en utvidgningmot sydväst, ”nya kyrkogården”, invigd 1987.Uppgifter finns om utvidgningar 1831-32 (mot väster)och 1851 (mot norr och öster). ”Gamla kyrkogården”är homogent utformad utan synliga spår efter deolika utvidgningarna, ett resultat bl a av en kyrkogårdsrenovering1965. Både gamla och nya kyrkogårdenomges av kallmurar och diverse lövträd. Kyrkogårdenshuvudentré är i norr, vänd mot en grusad plan fram-72