2000, nu placerad på läktarens norra sida.ByggnadshistorikTöftedals kyrka är en av Dalslands små träkyrkor uppfördai landskapets norra och västra skogsbygder under1700-talet. Förutom i Töftedal byggdes nya kyrkor i denärbelägna socknarna Lerdal, Nössemark, Rännelanda,Råggärd, Gesäter och Håbol varav de tre senare i trä. Ettursprungligt långhus med kor (1748-49), kompletteradesefterhand med torn (1793), sakristia (1915)och förbättrad inredning. Detta sätt att successivt uppförakyrkor förändrades i slutet av 1700-talet då statligstyrning efterhand gjorde sig mer gällande och det blevvanligare att uppföra kyrkor i sin helhet. Läktaren tillkom1796 och det välvda innertaket 1824. Tidstypiskadrag från det ursprungliga uppförandet är det tresidigakoret och det relativt branta taket.Kyrkan tycks ha genomgått sin första större renovering1887. En kamin insattes och kyrkorummet gjordes ljusaregenom att de nuvarande större fönsteröppningarnatogs upp. Troligen vitmålades <strong>kyrkan</strong> utvändigtistället för att tidigare varit rödfärgad och skiffer ersattetegel på taket. Exteriört sattes också den öppnalanterninen igen. 1898 tillkom en ny altartavla och1906 nya bänkar och nytt golv. 1913 målades altaretoch predikstolen, förmodligen en tidstypisk övermålningav en äldre färgsättning. Ungefär samtidigt, 1915,tillbyggdes sakristian och 1920-21 renoverades <strong>kyrkan</strong>bl a genom en in- och utvändig ommålning. Vid detsenare tillfället installerades också en ny orgel, kanske<strong>kyrkan</strong>s första, och läktaren byggdes delvis om.1950 genomgick <strong>kyrkan</strong> sin hitintills största renovering.För handlingarna svarade arkitekt Axel Forssén,känd från många västsvenska kyrkorenoveringar. Dengenomgripande renoveringen innefattade ett flertalexteriöra och interiöra åtgärder, vilka fortfarandepräglar kyrkorummet. En hel in- och utvändig ommålninggjordes, fasader och tak reparerades, tornhuvenkläddes med kopparplåt och försågs med glob ochtupp. På <strong>kyrkan</strong>s södra fasad igensattes en koringångoch ett nytt fönster upptogs till vapenhuset. I kyrkorummettillkom bl a de nuvarande bänkarna och innerfönstrenförsågs med s.k. antikglas. Nytt golv ladesmed sänkt mittgång. Kyrkorummet fick delvis ny färgsättningsamtidigt som predikstolen och altaruppsatsenkonserverades. Predikstolens gamla färger togs fram avkonservator K J R Johansson, Skövde och altaruppsatsenmålades för att överensstämma med de nya altartavlornaav konstnär Erik Ström, Göteborg. Andra åtgärdervar installationen av elektriskt ljus, värme samten motordriven orgelfläkt.Åtgärder sedan 1950 har varit av mer begränsat slag.1995 gjordes en fasadrenovering och en del justeringarav skiffertaket. 2002 lades inskottsplåtar längs taknockenoch en toalett inrymdes i vapenhuset. År 2000 blevorgeln från 1920 ersatt av en ny kororgel som sedanplacerats på läktaren.KULTURHISTORISK KARAKTERISTIK OCH BEDÖMNINGTÖFTEDALS TRÄKYRKA är lågt belägen vid Töftedalsåni den smala uppodlade dalgång som utgörsocknens centralområde, en del av ett riksintresse förkulturmiljövården. Kyrkplatsen är medeltida, med dennärbelägna gården Stommen, ursprungligen kyrkojord.Vid <strong>kyrkan</strong> finns också ett mindre sockencentrum medkyrkstallar, ett par f d skolhus och ett församlingshem.Det äldre skolhuset har också använts som sockenstuga.Sockencentrat, med de välbevarade byggnaderna, bildaren väl sammanhållen miljö. Kyrkan är en av Dalslandssmå träkyrkor med långhus och kor från 1748-49 ochvästtorn från 1793. Mot norr tillkom en sakristia 1915.Karakteristiskt för Töftedals kyrka är det relativt bredalånghuset och det korta tornet. Ett tidstypiskt drag ärdet tresidigt avslutade koret. Det breda korta kyrkorummethar en enkel karaktär med en sparsmakad inredning,till stora delar präglad av en renovering 1950efter handlingar av arkitekt Axel Forssén, då också altartavlanav konstnär Gunnar Erik Ström tillkom. Aväldre inredning märks främst predikstolen, enligt uppgiftlandskapets äldsta, från 1500-talet.ATT SÄRSKILT TÄNKA PÅ i förvaltning ochanvändning av <strong>kyrkan</strong> och kyrkomiljön:. <strong>kyrkan</strong> och kyrkplatsen utgör en del av ettriksintresseområde för kulturmiljövården. den helhetsgestaltande renoveringen från 1950som till stora delar präglar kyrkorummet. den vägganslutna bänkinredningen, bevarad i sinhelhet sedan 1950. den relativt sällsynta predikstolen och dessfömodade höga ålder. de bevarade kyrkstallarna59
FÄRGELANDA KYRKA Färgelanda kommunBESKRIVNING OCH HISTORIKKyrkomiljönValbodalens riliga förekomst av fornlämningar visar påett långvarigt utnyttjande av dalgången, som är ett avlänets större riksintresseområden för kulturmiljövård.Färgelanda medeltida socken är en av Valbodalens huvudbygderoch har åtminstone sedan reformationenvarit moderförsamling. Färgelanda pastorat omfattadevid denna tid Ödeborg, Torp och Valbo-Ryrs socknar.Under nästan trehundra år bildade sedan Torp ochValbo-Ryr Torps pastorat för att 1961 återgå till Färgelanda.1967 övergick sedan Valbo-Ryr till Foss pastorati Göteborgs stift i samband med socknens övergångtill Munkedals kommun i Bohuslän. Färgelandasocken domineras av öppen kuperad jordbruksbygdkring Valboån och ett omväxlande brutet kulturlandskap.I socknens utkanter finns mer sammanhängandeskogsmarker, bl a en del av Kroppefjällsområdet iöster. Färgelanda var före Lelångenbanans öppnande1895 främst ett kyrkligt centrum. Kring sågverket ochDalslands folkhögskola, båda etablerade 1905, växtesamhället fram. Sågverket och järnvägen är borta menfolkhögskolan lever vidare. I socknen finns ytterligareen mindre tätort, Stigen, framvuxen under 1900-taletsom Dalslands enda textilindustrisamhälle. Dennaverksamhet är dock numera nedlagd.Kyrkan ligger på en höjd vida synlig i trakten, ca 500meter norr om samhällets centrum samt den platsdär Lillån förenar sig med Valboån. Det parkliknandeområdet kring <strong>kyrkan</strong> omges närmast av villabebyggelsefrån 1950- och 60-talen. Miljön utgör ett traditionelltsockencentrum med flera byggnader. Denstora sten<strong>kyrkan</strong> från 1870 ersatte en medeltida kyrka,sannolikt av sten, och belägen i sluttningen söder om<strong>kyrkan</strong>. Nära <strong>kyrkan</strong> finns prästgården (1800-tal), tvågenerationers skolbyggnader, gamla (1800-tal) och nya”kyrkskolan” (ca 1930) varav den förra idag är församlingshemsamt ett mindre flerbostadshus (ca 1930)som varit lärarbostäder. Till kyrkoanläggningen hör<strong>kyrkan</strong> med omgivande kyrkogårdar, prästgården (bostadoch expedition samt en fristående garagebyggnad),församlingshemmet, ett bårhus (1950) och tre ekonomibyggnader(1960-tal och ca 1990). På den medeltidakyrkogården finns ett fristående gravkor från slutetav 1700-talet eller början av 1800-talet över ättenRydingswärd.KyrkoanläggningenKyrkogården är relativt stor och har utvidgats i etapper.Samtidigt med <strong>kyrkan</strong> invigdes 1873 ”Nya kyrkogården”som har en oval form kring <strong>kyrkan</strong>. Utvidgningarskedde 1916 och 1945 i sluttningen söder om <strong>kyrkan</strong>.1990 invigdes en del väster om <strong>kyrkan</strong> och omkring60