ByggnadshistorikGesäters kyrka är en av Dalslands fyra korskyrkor.Förutom Bolstads medeltida stenkyrka på Dalboslätteni sydost är de övriga tre av timmer och belägna på”Skogsdal” i norr. Laxarby kyrkas ålder är inte klarlagdmen den bedöms vara uppförd vid 1600-talets mittmed korsarmarna tillfogade 1759. I Bolstad tillkomkorsarmarna omkring 1760. De två övriga, Gesäter(1795) och Håbol (1793-94) har ursprungliga korsarmar.Ritningar till Håbols kyrka uppgjordes av byggmästarenOlof Håkansson från Ekshärad i Värmland,byggmästare för flera kyrkor i Värmland och Dalsland.Han avled dock under byggtiden och byggmästare ErikGöthberg övertog ansvaret. Göthberg var sedan ocksåansvarig för kyrkbygget i Gesäter. Kyrkan i Gesäter,liksom den Håbol med ett par mindre undantag, harbevarat sin ursprungliga planlösning men genomgåtten del förändringar såväl exteriört som interiört. Timmerstommenkläddes ca 1825 med locklistpanel, ursprungligenfaluröd, och som vitmålades 1899. Omkring1855 togs också de två korfönstren på sidornaom altaret upp.Under 1900-talet har <strong>kyrkan</strong> genomgått ett par störrerenoveringar som ger prägel åt interiören. Viktigabyggnadstekniska åtgärder genomfördes 1932 då rötskadadedelar av timmerstommen och takkonstruktionenbyttes liksom innertaket. Samtidigt omskapadesockså bänkinredningen. Ansvarig arkitekt var ErikLundgren, Göteborg. Nästa större renovering genomfördesefter handlingar av arkitekt Axel Forssén, ocksåGöteborg, känd från många västsvenska kyrkorestaureringar.Till större åtgärder kan också räknas en helinteriör ommålning, vars färgsättning delvis bevarats.I koret tillkom glasmålningarna i tre av fönstren efterarbeten av konstnären Erik Abrahamsson, Göteborg.I vapenhuset breddades dörrarna och pärlspontpaneltogs bort för att blottlägga timmerväggarna. Kyrkanfick också elektrisk värme och belysning. Altartavlankonserverades av konservator K R J Johansson, Skövde.1955 konserverades också madonnafiguren från 1200-talet av konservator Oskar Svensson, Stockholm. 1980tillkom avgränsningen för ett sakristierum i norra korsarmenefter ritningar av arkitekt Bror Johansson, Ed.Samtidigt insattes nya fönster i <strong>kyrkan</strong>. Större renoveringsarbetenav underhållskaraktär har sedan utförts1985 (förstärkning och rätning av tornet), 1988-89samt 1998 (bl a exteriöra och interiöra målningsarbeten)och 1995 (omläggning av skiffertaket samt byteav hängrännor och stuprör). 2002 tillkom <strong>kyrkan</strong>s nuvarandeorgel.KULTURHISTORISK KARAKTERISTIK OCH BEDÖMNINGGESÄTERS KYRKA har ett ovanligt framträdandehöjdläge, omgiven av öppen odlingsmark i Örekilsälvensdalgång, en del av ett riksintresseområde förkulturmiljövården. Kyrkplatsen är troligen medeltidaoch den timrade lilla kors<strong>kyrkan</strong> tros ha föregåtts aven träkyrka på samma plats. Till <strong>kyrkan</strong>s medeltida inventarierhör dopfunten och en madonnafigur av högkonstnärlig kvalitet. På höjden invid <strong>kyrkan</strong> finns etttidigare skolhus och några hundra meter därifrån entidigare prästgård med namnet Prästbol. Kyrkan är enav Dalslands fyra korskyrkor och har bevarad ursprungligplanlösning sedan uppförandet 1795. Förutom korsarmarnaär det tresidiga koret ett tidstypiskt karaktärsdrag.Bevarat från 1700-talet är också predikstolen(1795) samt altaruppsatsen tillverkad av bildhuggarenNils Falk 1730 i provinsiell barockstil. Kyrkorummethar en enkel och ljus karaktär med sparsmakad inredning.Färgsättningen domineras av grå och vita kulörermed grå marmoreringar på dörrar, bänkar, läktarbröstningoch kolonner. I koret finns glasmålningar från1954 och i norra korsarmen en avskärmning för ensakristia från 1980.ATT SÄRSKILT TÄNKA PÅ i förvaltning ochanvändning av <strong>kyrkan</strong> och kyrkomiljön:. <strong>kyrkan</strong> och kyrkplatsen utgör en del av ettriksintresseområde för kulturmiljövården. <strong>kyrkan</strong>, med bevarad ursprunglig planlösning från1795 är en av Dalslands fyra korskyrkor. den bevarade 1700-talsinredningen, predikstolenoch altaruppsatsen. det speciella ”prästbåset” intill predikstolen. den vägganslutna bänkinredningens betydelse förkyrkorummets karaktär. kyrkorummets ljusa och enkla karaktär47
HÅBOLS KYRKA Dals-Eds kommunBESKRIVNING OCH HISTORIKKyrkomiljönHåbol är en medeltida socken i norra Dalslands sjörikaskogsbygder. Bebyggelsen liksom odlingsmarken är glesoch utspridd. Håbol har så långt man vet varit annexförsamlingtill i Eds pastorat tillsammans med Nössemark.Ursprungligen, och åter sedan 1998, hör ocksåRölanda, Töftedal och Gesäter till pastoratet som ocksåmotsvarar området för Dals-Eds kommun. Känt frånHåbol är den sägenomspunna Håbolssläkten. Dess anmodervar Catharina Bågenholm (1742-1814). Catharina,var en inflytelserik kvinna som skänkte mark ochbekostade bygget av Håbols kyrka (1793-94) Enligtuppgift föddes Catharina Bågenholm i den s.k. Gäserudsstugani Håbol. Huset är byggnadsminne och en avDalslands äldsta profana byggnader, enligt traditionenfrån 1600-talet.Håbols timrade korskyrka, invigd 1794 har sannoliktföregåtts av en medeltida träkyrka. Kyrkan är centraltbelägen i socknen. Invid <strong>kyrkan</strong> finns gården Stommen,öppen odlingsmark och en mindre vägkorsningdär landsvägarna mot Nössemark, Ed och Bengtsforsmöts. Kyrkan är relativt högt belägen och kring <strong>kyrkan</strong>finns ett mindre sockencentrum med en f d sockenstugaoch skola (1887, nu privatbostad), ett moderntförsamlingshem samt en prästgård som fortfarandeär i bruk. Nuvarande huvudbyggnad ersatte 1953 enäldre byggnad på samma plats och på andra sidan vägenfinns en ladugårdsbyggnad bevarad. Några hundrameter nordost om <strong>kyrkan</strong>, finns en mindre bebyggelsesamlingmed villor/egna hem av varierande ålder, enf d skola, en nedlagd butik samt en idrottsplats. Självakyrkoanläggningen omfattar <strong>kyrkan</strong> med omgivandekyrkogård, kyrkstallar (1888), bårhuset (1964) samtdet närbelägna församlingshemmet (1993). De lågafaluröda kyrkstallarna var ursprungligen privata mentillfördes församlingen 1914. Bårhuset är klätt med vitlocklistpanel och det valmade sadeltaket skiffertäckt.Församlingshemmets fasad består av ljusblå locklistpanel.KyrkoanläggningenKyrkogården har en långsträckt, nästan rektangulär formi nord-sydlig riktning med <strong>kyrkan</strong> ungefär i dess mitt.Byggnaden är orienterad i öst-västlig riktning medkoret mot ostsydost. Området söder om <strong>kyrkan</strong> samtbegränsade delar närmast <strong>kyrkan</strong> mot de övriga väderstreckenutgör kyrkogårdens äldsta delar. Mot västeroch norr mer än fördubblades kyrkogården vid en utvidgning1927 efter ritningar av arkitekt Allan Berglund,Göteborg. Kyrkogården omgärdas av en kallmur.Äldre mursträckningar finns kvar på kyrkogården längs48