KyrkoanläggningenKyrkogårdens äldsta del är belägen söder om <strong>kyrkan</strong>. Utvidgningarhar skett mot norr 1872, mot öster 1895och mot söder 1924. Sistnämnda år utvidgades kyrkogårdenäven åt nordväst med ett parkliknade områdelängs sjön. De äldre delarna (före 1972) omgärdas aven kallmur och rader av lönnar. Mot väster, huvudentrén,och mot söder finns s.k. stigluckor, portaler vidingångarna. De är vitputsade med skiffertäckta sadeltakoch är enligt uppgift ungefär samtida med <strong>kyrkan</strong>.I stigluckorna och till en muröppning mot sjösidan iöster finns svarta smidesgrindar. Den senare har vitputsadegrindstolpar och här har också tidigare stått enstiglucka. Väster om kyrkogårdsmuren finns en grusadparkeringsplats. Även gångarna på kyrkogårdens äldredelar är grusade liksom ett par gravar sydost om <strong>kyrkan</strong>.En bit söder om <strong>kyrkan</strong> finns en gravsten formad somen trädstam. Stenen är rest 1930 av Selma Lagerlöf översystern Anna som dog 23 år gammal år 1879 i Gustavsfors,där hon var gift med bruksförvaltare Björkman.Den yngsta kyrkogårdsdelen, åt nordväst, omgärdas avhäckar samt några lönnar mot landsvägen. Mot söderfinns en entré med svartmålade metallgrindar och vitasläta grindstolpar av betong. Gångarna är asfalteradeoch framför bårhuset, finns en platsbildning som inramasav björkar och en häck mot sjökanten.Kyrkan består av ett långhus med tresidigt avslutat kor iöster, torn i väster och vidbyggd sakristia mot sydost.Kyrkans form och utsträckning är i stort bevarad sedanuppförandet 1767. 1894 byggdes dock tornets övre delom och ungefär samtidigt ersatte den nuvarande sakristianen ursprunglig sådan på <strong>kyrkan</strong>s östra sida.Kyrkans gråstensmurar täcks av vit spritputs med slätahörnkedjor, port- och fönsteromfattningar. Kring västportalenoch de dubbla tornluckorna finns dekorbågar.På tornfasaden finns flera svartmålade ankarjärnsamt ovan västportalen årtalet 1767 samt initialiernaOHS, efter <strong>kyrkan</strong>s byggmästare Olof Håkansson frånEksärad. Långhusets och sakristians sadeltak täcks avskiffer. Över koret är det branta långhustaket valmat.Tornet kröns av en spira täckt av kopparplåt. Överstfinns ett kors, också av koppar. På sakristians gavelspetsfinns ett gjutjärnskors. Kyrkans fönster och dörröppningarär rundbågiga. Ingångar till <strong>kyrkan</strong> finns genomvästportalen till vapenhuset och från söder till sakristian.Båda kyrkportarna är klädda med kopparplåt.Tornluckorna är av svartmålat trä. Långhuset och korethar stora smårutsindelade fönster med solbänkarav tunn betong. Ovan kyrkporten mot väster finns ettrosettfönster.Kyrkorummet är stort och rymligt med en relativt sparsmakadinredning. Golvet består av äldre obehandladebrädor i mittgången och i bänkkvarteren, samt av yngrelackade brädor i koret. Korgolvet är förhöjt ett stegoch innanför altarringen förhöjt ytterligare ett steg. .Väggarna är vitputsade och taket består av ett vitmålatträtunnvalv med brädornas skarvar täckta av ribbor.Taklisten är profilerad och målad i blå och röda nyanser.Från vapenhuset finns marmorerade parspegeldörrarbåde under läktaren och till densamma. Mellankoret och sakristian finns en marmorerad rundbågigenkelspegeldörr. De stora rundbågiga fönstren är indeladei sex lufter med klarglas i innerbågarna ochantikglas med blyspröjs i ytterbågarna. I koret finnsliknande stora rundbågiga fönster vars innerbågar ärförsedda med glasmålningar och blyspröjs. Altaret ärav trä. Altaruppsatsen från 1700-talet är rikt utformadi s.k. provinsiell eller bondbarock. Enligt uppgift beståraltaruppsatsen av flera delar av olika ursprung. Självaaltartavlan i mitten skall vara inköpt i Lidköping 1713.Uppgifter finns också om att altaruppsatsen är färgsattav målarmästaren Hans Georg Schüffner, ”Guds målarepå Dal och Västra Värmland”. På tavlan i mitten finnsett krucifix flankerat av spiralvridna kolonner och påsidorna om dessa utsnidad växtornamentik med figurersom föreställer lag och evangelium. Altaruppsatsensnederdel, predellan, har en målning som visar nattvardensinstiftan och altaruppsatsens överdel kröns av enmedaljong med en text flankerad av två keruber. Altarringenär rundad och sluten mot altaret med en öppenbarriär av plana, ljust marmorerade balusterdockorinramade av brunmålade brädor. Altarringen tillkomtroligen då koret förändrades 1895. Predikstolen pånorra sidan av koret är ett praktfullt arbete i barockstil,troligen från ca 1790. Det förekommer olika uppgifterom dess upphovsman, Erik Grund, Karlstad eller HugoSvanberg, Svanskog, vilka båda anses vara elever tillbildhuggaren Isac Schullström. Predikstolen är rikt utformadmed bl a evangelistfigurer och växtornamentikpå korgen och keruber och festonger på baldakinen.Kyrkans medeltida dopfunt är placerad på korets södrasida framför ett dopaltare från 1938-39. Det är entäljstensfunt, daterad till ca 1200, av norsk-svensk typmed ett spetsflikigt mönster längs överkanten. Vid södraväggen finns också ett fotografi av en madonnafigurfrån 1300-talet som finns i <strong>kyrkan</strong>s ägo.Bänkarna är vägganslutna och indelade i två kvarter.Det är äldre bänkar som ombyggdes 1938-39. De ärslutna med grågrön marmorering och ådringsmålningpå utsidorna samt rött ådringsmålade sitsar och ryggar.Läktaren i väster bärs upp av två ljust marmorerade kolonnerpå var sida om mittgången och två pilastrar vidlångsidorna. Bröstningen har ett tresidigt framskjutandemittparti och ljust marmorerade speglar med bl aförgyllda lister runt om. Läktarorgeln från 1968 har enmodernistiskt utformad fasad bl a av lackad furu.ByggnadshistorikKyrkan har huvudsakligen bevarat sin yttre form, liksomdelar av interiören, sedan uppförandet 1766-68.1848 ersattes takspånet med skiffer och 1862 försto-31
ades fönstren till dess nuvarande form. 1883 fick <strong>kyrkan</strong>sitt första musikinstrument, ett orgelharmonium igåva av Gustavsfors fabrikers AB. 1894 ombyggdes tornetsövre del vilket ursprungligen var rundat och spånklättsamt försett med en lanternin. Istället tillkom denhöga spetsiga plåtklädda spiran och ljudluckorna meddekorbågar. Samtidigt gjordes västportalens omfattningom till en liknade båge. 1895 tillbyggdes sakristian,som då ersatte en ursprunglig sådan mot öster.Vid samma tillfälle genomfördes också vissa tidstypiskaförändringar i koret. Altaruppsatsen och andra snidadefigurer togs bort och ersattes med ett korfönster på östväggen.Samtidigt ”skalades” predikstolen från apostlar,änglar och annan ornamentik och även dess dörrtogs bort. På 1920-talet återinsattes dock altaruppsatsenoch predikstolen återställdes delvis samtidigt somkonserveringsåtgärder genomfördes. 1937-38 genomfördesen omfattande renovering efter handlingar avarkitekt Ärland Noreén, intendent vid Kungliga byggnadsstyrelsen,Stockholm. Ett par runda fönster tillläktaren sattes igen, 1895 års korfönster murades heltigen och <strong>kyrkan</strong>s ytterdörrar kläddes med kopparplåt.I kyrkorummet byggdes bänkarna om för ökad bekvämlighetoch nya trägolv lades i kyrkorummet, sakristianoch vapenhuset. Innanför altarringen höjdesgolvet ca 20 cm och själva altarringen försågs med helafyllningar istället för den tidigare öppna barriären. Enannan tidstypisk åtgärd var inrättandet av ett dopaltarei södra delen av koret. För konservatorsarbeten på predikstolen,altaruppsatsen mm svarade konservator OlleHellström, Skara. Vid samma renovering försågs också<strong>kyrkan</strong> med ett värmesystem med lågtrycksånga ochett pannrum byggdes under sakristian. Detta värmesystemersattes 1962 med elvärme.Den senaste större interiöra renoveringen genomfördes1989 efter handlingar från Skanark arkitektkontor,Karlstad. Stora delar av interiören målades om och ficksin nuvarande färgsättning med marmoreringar ochådringsmålningar. Samtidigt återställdes altarringensöppna barriär då heltäckande skivor togs bort och balusterdockorinsattes. Exteriört genomfördes en störrerenovering 1998. Skiffertaket omlades, fasaderna blästrades,lagades och avfärgades. Fönster och tornluckorsågs över och man renoverade också de två stigluckornatill kyrkogårdsmuren.KULTURHISTORISK KARAKTERISTIK OCH BEDÖMNINGTORRSKOGS KYRKA utgör ett led i en kristenkontinuitet sedan medeltiden i Torrskog med bl a enbevarad dopfunt i täljsten från omkring 1200 och enmadonnafigur från 1300-talet. Kyrkplatsens vackraläge vid Lelången är karakteristiskt för norra Dalslanddär sjösystemen haft stor betydelse för kommunikationerna,socknarnas gränser och kyrkornas placering.I anslutning till <strong>kyrkan</strong> finns den tidigare kyrkojordenmed det betecknande gårdsnamnet Stommen samt ettmindre bebyggelsesamling med bl a en f d prästgård.De skiffertäckta stigluckorna i kyrkogårdsmuren är förDalsland ovanliga kyrkogårdsingångar.Den stora vitputsade <strong>kyrkan</strong>s form och utsträckning äri stort bevarad sedan uppförandet 1767. Karakteristisktär bl a det höga branta skiffertäckta långhustaket. Väsentligadelar av exteriörens utformning härrör dockfrån 1800-talet då fönsteröppningarna förstoradesoch tornet fick sin nuvarande utformning med denhöga smala spiran och de historiserande rundbågigaomfattningarna kring ljudluckorna och västportalen.Interiören präglas av kyrkorummets stora volym meden relativt sparsmakad inredning. Karakteristiskt är bla det ursprungliga stora tunnvalvtaket och de slutnabänkarna. Till rummets 1700-talsinredning hör ocksåpredikstolen och altaruppsatsen, praktfulla arbeten iprovinsiell barock, typiska inslag i de dalsländska kyrkorna.ATT SÄRSKILT TÄNKA PÅ i förvaltning ochanvändning av <strong>kyrkan</strong> och kyrkomiljön:. <strong>kyrkan</strong>s medeltida inventarier. <strong>kyrkan</strong>s bevarade 1700-talsinredning,altaruppsats och predikstol i provinsiell barockstil. den slutna och mot långväggarna anslutnabänkinredningen. de skiffertäckta stigluckorna i kyrkogårdsmuren32