väggarna kläddes med pärlspont. Även altartavlan ochpredikstolen övermålades, i vitt och guld. Predikstolenskorg minskades och träfigurerna på dess sidor togsbort och lades på vinden samtidigt som baldakinentogs bort. Den nuvarande altarringen tillkom, liksombänkinredningen och orgeln. Orgelns ovanliga placeringlängst bak i västra korsarmen förklaras av att <strong>kyrkan</strong>shuvudentré flyttades från det västra vapenhusettill tornet.1935 genomfördes en återrestaurering efter förslag avarkitekt Sven Brandel, Kungliga byggnadsstyrelsen. Dåhan avled övertogs ledningen för arbetet av arkitektGustaf Clason. Konserveringsarbetena leddes av professorHelge Kjellin, Värmlands Museum och för färgsättningoch målning svarade artisten Oscar Jonsson,Karlstad. Takmålningarna togs åter fram och liksommålningarna på altaruppsatsen och predikstolen somockså återfick korgens skulpturer samt fick en ny baldakin.Kyrkans väggar kläddes med masonit och färgsattesi överensstämmelse med de framtagna färgerna itaket mm. Altarringens öppna barriär kläddes in medmasonit och korfönstren fick färgat s.k. antikglas. Kyrkanfick också en ny värmeanläggning..Anläggningen ersattes 1953 med elvärme.1982 genomfördes den senaste större renoveringen. Förhandlingarna svarade arkitekt Janne Feldt, Karlstad. Förkonservering av predikstolen, psalmnummeränglarna,de båda altaruppsatserna mm svarade konservatorernaSten-Ove Wase, Grythyttan och Christer Wildenstam,Vänersborg. Kyrkan fick sin nuvarande färgsättningmed ljusa väggar och mycket grönt, blått, rosa, bl a påbänkarna vilka delvis ombyggdes men med 1884 årsgavlar bibehållna. Altarringen återfick sitt ursprungligautseende från 1884 då masonitskivan från 1935 togsbort. 1982 avkläddes också en del av timmerväggen ivästra korsarmen och ett nytt skrank i barockliknandestil uppsattes framför en visningsmonter med gamladetaljer från <strong>kyrkan</strong>. I norra korsarmen iordningställdes”dopkapellet” bl a genom borttagandet av bänkaroch en avgränsning mot övriga kyrkorummet med åttahöga svarvade träljusstakar. I södra korsarmen, motsva-rande en läktarunderbyggnad, tillkom kapprum, toalettoch städutrymmen bakom dekorativt utformadeskärmväggar av trä.KULTURHISTORISK KARAKTERISTIK OCH BEDÖMNINGOmrådet kring LAXARBY KYRKA har en lång bebyggelsekontinuitet.Kyrkplatsen, sannolikt medeltida,ligger på en framträdande höjd i det kuperade odlingslandskapetvid Laxsjön. Intill <strong>kyrkan</strong> finns den gamlasockenstugan och på andra sidan sjön, prästgården, vilkenfortfarande är i bruk. Kyrkan, troligen uppförd vid1600-talets mitt, är en typisk representant för kyrkobyggandeti Dalsland vid denna tid - en timrad träkyrkamed tresidig koravslutning, ursprungligen utan torn.Kyrkan präglas av flera ombyggnader och renoveringaroch är en av landskapets få korskyrkor. På 1700-talettillkom korsarmarna, sakristian och gamla vapenhusetoch 1884 uppfördes tornet i tidstypisk trägotik. Framträdandei kyrkorummet är den praktfulla 1700-talsinredningeni koret, altaruppsats, predikstol och psalmnummeränglari provinsiell barockstil av den i stiftetkände bildhuggaren Isac Schullström. Framträdande ikyrkorummet är också dopaltaret i norra korsarmenmed äldre altaruppsats från 1700-talet, liksom orgelns(1884) placering i västra korsarmen. Kyrkorummet haren renoveringshistoria likt många andra kyrkor, medstora ingrepp vid 1800-talets slut och återrestaureringunder 1900-talets första hälft. Interiören präglas ocksåav en större restaurering 1982 då bl a den nuvarandefärgsättningen tillkom. Kyrkan äger flera inventarierfrån medeltiden, dopfunten i täljsten, ett rökelsekar avbrons och två kyrkklockor. På kyrkogården finns äldresmidda gravkors.ATT SÄRSKILT TÄNKA PÅ i förvaltning ochanvändning av <strong>kyrkan</strong> och kyrkomiljön:. kyrkplatsen och området kring denna har långkontinuitet. <strong>kyrkan</strong>s relativt höga ålder bland träkyrkorna. det är en av få korskyrkor i Dalsland. <strong>kyrkan</strong>s 1700-talsinredning; två altaruppsatser,predikstol och psalmnummeränglar. <strong>kyrkan</strong> har genomgått flera renoveringar prägladeav sin tids ideal. <strong>kyrkan</strong>s och bårhusets stickspåntak, vilka ärovanliga i förhållande till s.k. kyrkspån. orgelns ovanliga placering i västra korsarmen. <strong>kyrkan</strong>s medeltida inventarier; täljstensdopfunten,rökelsekaret och klockorna. de smidda gravkorsen på kyrkogården23
STENEBY KYRKA Bengtsfors kommunBESKRIVNING OCH HISTORIKKyrkomiljönSteneby är en medeltida socken belägen i norra Dalslandsskogs- och bruksbygder. Socknen består av fleramindre dal- och strandbygder i ett starkt brutet skogsochsjölandskap. Centralområdet är jordbruksbygdenvid Stenebyälvens dalgång mellan sjöarna Iväg ochLaxsjön, med <strong>kyrkan</strong> belägen på en långsträckt ås österom älven. Ett rikt fornlämningsbestånd tyder på en tidigcentralbygd. Ur kyrklig synpunkt har Steneby sedanreformationen varit moderförsamling för socknarnaTisselskog, Ödskölt och Bäcke. Före 1866 var också Ärtemarkannexförsamling till Steneby. Ca fem km västerom Steneby kyrka har funnits en kyrka, eller ett kapell,Noreby, vars församling införlivades med Steneby 1531i samband med reformationen. Från tiden före reformationenfinns traditioner om pilgrimsvandringar genomSteneby på väg mot Nidaros. Ca en km söder om<strong>kyrkan</strong> finns namn som Munkedalen, Munkesten ochMunkeberg intill vad som anges vara en offerkälla i enjättegryta. I närheten skall ha funnits ett härbärge ocheventuellt ett kapell för pilgrimer. Äldre traditionerkring Steneby kyrka talar om en tidig kultplats vid jättegrytornapå ”Klockeberget” väster om <strong>kyrkan</strong>. NamnetKlockeberget kommer av att <strong>kyrkan</strong>s klockstaplartidigare stått här.24Flera adelssläkter har varit bosatta i socknen ochmånga gårdar har varit relativt stora. Bland dem kannämnas Dingelvik, en av Dalslands äldsta sätesgårdar,samt Baldersnäs, en herrgårdsanläggning med en storengelsk park på en udde i Laxsjön. Under 1900-talethar befolkningskoncentrationen förskjutits frånjordbruksbygden till industriorterna Billingsfors ochtvillingsamhällena Dals-Långed/Mustadfors. Billingsforskyrka, en f d brukskyrka, är från 1760-talet ochDals-Långeds kyrka, invigd 1972, är en ombyggd skolafrån 1880-talet. I Dals-Långed/Mustadfors finns ocksåStenebyskolan, högskola för hantverksutbildningar.Tillsammans bildar Steneby kyrka med prästgård från1700-talet en väl sammansatt kyrkomiljö. Prästgårdenshuvudbyggnad fick sin nuvarande utformning 1949och används sedan 1985 som församlingshem. Intressantär också intilliggande f d ekonomibyggnader ochett arrendatorsboställe samt ett äldre bostadshus. Närmastväster om <strong>kyrkan</strong> utgör Klockeberget med dessjättegrytor ett naturreservat.Själva kyrkoanläggningen omfattar förutom kyrka ochkyrkogård, två vitputsade mindre byggnader sydöst om<strong>kyrkan</strong>; det Kaflerska gravkoret (1820-tal), med skiffertäckttälttak samt en f d arkivbyggnad (1906), ombyggdtill toalett. På ”nya kyrkogården”, kyrkogårdens