Uppdraget att rita den nya <strong>kyrkan</strong> gick till Adrian CrispinPeterson, arkitekt bakom en stor mängd kyrkor iVästsverige. I Dalsland finns Högsäter (1900-02) ochEdsleskog (1905). I Sundals-Ryr använde sig Petersonav både nygotiska och romanska stildrag och <strong>kyrkan</strong> ärpå flera sätt karaktäristisk för Peterson. Den uppfördes1903-06 i röd granit från trakten. Byggmästare var LForsberg, och J H Larsson, Göteborg. Invigningen förrättades1906 av domprosten Gustav Jakobsson.Kyrkans exteriör är i princip helt ursprunglig och hari stort bara genomgått underhållsåtgärder. Interiörenförändrades vid en större renovering 1950, under ledningav arkitekt Axel Forssén. Kyrkan fick då en ljusarefärgsättning och språkbandet kring triumfbågenövermålades. Även dekor kring takstolar, på läktarbröstningen,predikstolen, orgelfasaden mm övermåladeseller borttogs liksom fönstrens tegelomfattningar.Pärlspontpartierna mellan takstolarna kläddesmed ljusa skivor. I koret ändrades altarordningen dåden ursprungliga altaruppsatsen togs bort. Redan 1920hade träkorset i mitten ersatts av en kopia av ThorvaldsensKristusfigur och 1950 togs resten av altaruppsatsenbort. I fönstrens innerbågar sattes s.k. antikglasmed blyspröjs in. Glasmålningarna i korfönstren hartillkommit i omgångar, 1938, 1947 och 1963 av konstnärernaGunnar Torhamn, Hugo Schultz och Folke Rudingi nämnd ordning. Upphovsman till de flesta målningarnaär Gunnar Torhamn. 1950 gjordes även en delyttre åtgärder som takreparationer och fogstrykningar.1973 tillkom läktarunderbyggnaden med bl a en nysakristia mot söder. Mot norrväggen sattes spiraltrappatill läktaren in. Läktaren kunde tidigare bara nås viaytterdörrar i tornet. En omfattande renovering genomfördes1984 under ledning av arkitekt Ture Jangvik,Linköping. Förutom underhåll var syftet att återställa<strong>kyrkan</strong>s ursprungliga interiör. Interiörens färgsättningåterställdes till flera mörka partier i brunt, språkbandeti truimfbågen framtogs liksom dekor, fönsteromfattningaroch andra borttagna eller övermålade inredningsdetaljer.I koret återinsattes den ursprungligaaltaruppsatsen i sin helhet och kopian av ThorvaldsensKristusfigur flyttades ner till långhusets sydostväggframför dopfunten. Bänkarna breddades, altarringengjordes lägre samtidigt som altarpodiets tre steg ändradestill två, även altaret sänktes några centimeter. Vidrenoveringen 1994 gjordes en del yttre åtgärder. Delarav tornfasadens natursten och tegel murades om ochspirans kopparplåtstäckning lades om. På långhusetoch koret gjordes reparationer och översyn av skiffertakensamt byte av plåtavtäckningar.KULTURHISTORISK KARAKTERISTIK OCH BEDÖMNINGSUNDALS-RYRS NYA KYRKA uppfördes 1903-06 ett par kilometer väster om församlingens bevarademedeltidskyrka. Kyrkan bildar tillsammans medförsamlingshemmet och den tidigare prästgården enväl sammanhållen miljö, likt en lummig ö i det öppnaslättlandskapet med Kroppefjälls branter som fondi väster. Den välbevarade f d prästgården (1936), ärtydligt förbunden med <strong>kyrkan</strong> genom en gång mellanbyggnadernas mittaxlar och med likadana smidesgrindarpå båda sidor en passerande väg. Kyrkan av stenär uppförd i en för tiden och den välkände arkitektenAdrian C Peterson typisk utformning med nygotiskaoch romanska stildrag. Kyrkan, med många byggnadsdetaljer,är i huvudsak bevarad i ursprunglig utformningsåväl exteriört som interiört. Karaktäristiskt förexteriören är murarna i röd granit samt tegelornamentikenlängs taken och kring de stora rundbågigaoch mönsterspröjsade fönsterbågarna av gjutjärn. Fasadernaär indelade med strävpelare och skiffertaken ärmönsterlagda. I det stora kyrkorummet är inredningenhuvudsakligen färgsatt i bruna och beiga kulörer somkontrast till de ljusa väggytorna. Inredningen präglas avnygotiska stilelement som spetsbågar, spiror mm. Kringtriumfbågen till det avsmalnade femsidiga koret finnsett språkband och korfönstren är försedda med rikt utformadeglasmålningar. Predikstol, altaruppsats, orgeloch bänkinredning ritat av <strong>kyrkan</strong>s arkitekt tillhör dentill stora delar bevarade ursprungliga inredningen.ATT SÄRSKILT TÄNKA PÅ i förvaltning ochanvändning av <strong>kyrkan</strong> och kyrkomiljön:. <strong>kyrkan</strong> utgör tillsammans med den bevarademedeltids<strong>kyrkan</strong> en betydelsefull bebyggelsehistoriskkontinuitet. <strong>kyrkan</strong> utgör en del av en väl sammansattbebyggelsemiljö och ett mindre sockencentrum. <strong>kyrkan</strong> är en god representant för ett monumentaltkyrkobygge från tiden kring 1900. <strong>kyrkan</strong>, med många komplicerade byggnadsdetaljerär i huvudsak välbevarad såvälexteriört och interiört. de i kyrkorummets gestaltning framträdandekorfönstren med rika glasmålningar131
TIMMERVIKS KYRKA Vänersborgs kommunBESKRIVNING OCH HISTORIKKyrkomiljönTimmervik hör till Gestads medeltida socken, en delav Sundals härad som tillsammans med Nordals häradutgör landskapet Dalslands historiska kärnområde.Området domineras till stora delar av bördig jordbruksmarkpå Dalboslätten i norr medan den avsmalnadesödra delen istället är en småkuperad skogsbygdlängs Vänerkusten. Dalsland, liksom Värmland, hördetidigare till Skara stift. Gestad har under lång tid varitannexförsamling till Bolstad tillsammans med Erikstadoch Grinstad men överfördes 1962 till det då nybildadeBrålanda pastorat, också bestående av Sundals-Ryrs församling. De båda sistnämnda hörde tidigaretill Frändefors pastorat. Genom närheten till Vänernhar sjöfarten haft betydelse och Sikhall var tidigare enviktig hamnplats. Gestad är en utpräglad landsbygdsförsamling.Bland gårdarna på slätten framträder Lövåsegendom som en gång varit säteri. Den vitputsade församlings<strong>kyrkan</strong>i socknens norra del uppfördes 1795-99 på en kulle ca 400 m söder om dess föregångare,lågt belägen intill Lillån. Den äldre <strong>kyrkan</strong> (troligen1200-tal) tillhörde den speciella gruppen medeltidategelkyrkor i Dalsland. Vid Murängen, ca en kilometersöder om den nuvarande <strong>kyrkan</strong> och på det forna säterietLövås marker, finns lämningar efter vad som antasvara ytterligare en tegelkyrka från 1200-talet.I Gestads sydöstra del, omkring en mil från socken<strong>kyrkan</strong>,uppfördes 1926-27 Timmerviks kapellkyrka. Denvitputsade lilla tegel<strong>kyrkan</strong> är belägen i ett brutet landskapinvid den slingrande landsväg som här leder straxinnanför Vänerkusten. Bebyggelsen i området är blandadmed små gårdar, egna hem/villor och fritidshus.Närmast <strong>kyrkan</strong> finns både småkuperad skogsmark ochöppna fält. Mitt över vägen finns en f d IOGT-lokal, nuprivatbostad. Till kyrkoanläggningen hör förutom <strong>kyrkan</strong>med omgivande kyrkogård också två rödmåladeekonomibyggnader vid grusplanen öster om <strong>kyrkan</strong>:ett förråd, f d vedskjul, (ca 1930) och en förråds- ochpersonalbyggnad (1990).KyrkoanläggningenKyrkogården har en rektangulär form som utsträcker sigi öst-västlig riktning huvudsakligen väster om <strong>kyrkan</strong>.Kyrkogårdens äldsta del, invigd 1937 har en i principkvadratisk form. Väster om denna, på andra sidan enmindre grusväg, finns ”nya kyrkogården” från 1996.Den senare är något mindre till ytan än ”gamla kyrkogården”vilka även tillsammans är en förhållandevisliten kyrkogård. ”Gamla kyrkogården” omgärdas av enkallmur samt rader av träd. Kyrkogårdens huvudentréär förlagd mot landsvägen i norr och i linje med132