sprungliga byggnadskroppen från 1932 med tillbyggnadensom ett tydligt senare tillägg. Den äldre byggnadskroppenär uppförd av tegel på grundmurar avbetong. Fasaden är spritputsad i ljus gul färg med enmarkerad sockel i grå spritputs. Den profilerade takgesimsenär slätputsad liksom en yta med enkel dekorovan en ytterdörr mot norr. Dekor i fasaden finns ocksåpå en takkupa mot norr i form av ett kors och en medaljong.På östra gaveln finns också ett infällt kors i fasadenovan korfönstret. Byggnaden i två våningar medinredd källarvåning har en hög resning med ett brantsadeltak täckt av skiffer. Mot söder, mitt på byggnaden,finns ett utskjutande gavelförsett mittparti med denursprungliga huvudentrén inramad av en slätputsadportik med pilastrar och överliggare. ”Kyrkporten”,inskjuten i fasaden, består av en hög parspegeldörr avbrunt trä indelad i kvadratiska fält med små kors pålistverket. Till dörren finns en trappa av granit medsmidda järnräcken och ovan portiken en stenplattai fasaden med texten ”Melleruds kapell och församlingshem,Tro och kärlek byggde detta hus år 1931”.Förutom denna entré finns på baksidan, mot norr, enursprunglig enklare dörr i anslutning till ett trapphus.Dörren är slät, brunmålad och försedd med ett runtfönster. På ”gamla” huset finns ytterligare två dörröppningar,dels en senare upptagen utrymningsdörr påbaksidan från en samlingssal, dels en källardörr på husetsöstgavel. Med undantag av korfönstret på östgavelnär byggnadens fönster av liknande typ. De är ursprungliga,brunmålade, med kopplade bågar och indelade ismårutor med träspröjs. Storleken och formen varierar.De största är de höga rektangulära fönstren till kyrkorummet.I övrigt finns andra fyrkantiga fönster av olikastorlekar till olika rumsfunktioner samt runda fönster,bl a symmetriskt placerade nära långsidornas hörnoch högt upp i frontespisens gavelröste. Korfönstret ärej det ursprungliga. Det är rundbågigt och innerglasetär försett med en glasmålning. Även låga källarfönsterfinns.Tillbyggnaden mot väster inrymmer ett våningsplan inivå med ursprungsbyggnadens nedre plan samt en inreddkällarvåning. Fasaden är täckt med ljust gul putsmed en markerad grå sockel. Det relativt flacka sadeltakettäcks av svarta betongpannor. Mot söder finns tvåingångar, dels huvudentrén för hela anläggningen ochdels en källaringång. Båda ingångarna har bruna trädörrarmed sidoglas. Fönstren är brunmålade, 1-lufts,kvadratiska och av trä.Den ursprungliga byggnadens östra del inrymmerkyrkorum med läktare i väster. Själva kyrkorummet,med högt i tak, upptar båda våningsplanen medan läktarenutgör en del av det övre våningsplanet. På nedervåningenfinns i övrigt en samlingsal, ”lilla salen”,en entréhall (bland annat f d pastorsexpedition) somäven sträcker sig in i tillbyggnaden samt en köksdel.Det utskjutande mittpartiet mot söder inrymmer denursprungliga entréhallen, samt en trappa till våningtvå. Förutom läktaren finns där en f d vaktmästarbostad(nu kontorslokaler) bakom läktaren mot väster samtett f d biblioteks- och läsrum i frontespisen mot söder.Källaren inrymmer samlingsrum, pannrum, arkiv ochförråd. Tillbyggnaden mot väster inrymmer entréhall,samlingssal och kontorslokaler på våningsplanet ochkällarvåningens samlingslokaler.Kyrkorummet är rektangulärt med ett smalare rakslutetkor i öster och orgelläktare i väster. Koret flankeras avtvå utrymmen med valvbågar, ursprungligen små rummed hela väggar. I utrymmet mot söder är kororgelnplacerad. Det norra utrymmet fungerade ursprungligensom en sakristia i anslutning till predikstolen. Söderom kyrkorummet finns en entréhall som närmastmotsvarar ett vapenhus. Dörren mellan denna hall ochkyrkorummet är en hög mörkbrun pardörr med träkorspå båda sidor. Avgränsningen mellan kyrkorummetoch ”lilla salen”, väster om kyrkorummet, utgörsav en modern vitmålad vikdörr. Golvet i kyrkorummetär ett parkettgolv från 1997 och väggarna täcks av ljustgul puts. Taket är brutet med en utkragad takfot ochtäcks av släta ljust gröna brädor med bruna lister längstakfoten. I koret är taket ett tunnvalv och på läktarensaknas den utkragade takfoten.Den ursprungliga tidstypiska färgsättningen är konsekventgenomförd med få dämpande färger med bl abrunt och olika marmoreringar. Koret inramas av entriumfbåge med pilastrar som är utförda i kalkbrukoch marmorerade som mörkbrun kalksten. Altarbordetfrån 1994 av lackat trä är placerat Versus Populus.Det rundbågiga korfönstret har en glasmålning medKristusmotiv mellan figursågat trä. Kring altaret finnssju fristående bönpallar i ådringsmålat grönt trä medstoppade knäfall. Predikstolen är ursprunglig och placeradhelt intill norrväggen nära koret. Den saknarljudtak/baldakin och är av brunt trä med speglar marmoreradei brunt på beige botten. I anslutning till predikstolenstår dopfunten av mörkbrunt trä med skurnamönster. Den är troligen samtida med byggnaden. Denursprungliga bänkinredningen togs bort 1977 och ersattesmed kopplade stolar som är grupperade motsvarandetvå bänkkvarter med en blå matta som mittgång.Läktaren har en rak bröstning indelad i speglar medbrun marmorering på beige botten. Orgeln är hitflyttadutan fasad och de öppna piporna är monterade ibruna träramar med enkelt profilerade överstycken.Orgelverket täcks i övrigt av släta gula skivor. Kororgelni nischen söder om koret är Holm församlings äldstaorgel. Den installerades ursprungligen i Holms kyrka1855. När man bytte orgel i Holm 1938 flyttades orgelntill läktaren i kapellet. När ny läktarorgel (byggd1923) inköptes 1964 till kapellet från Vä kyrka i Skåneblev den gamla orgeln från 1855 kororgel här. Den är109
ådringsmålad i grönt med dekor i form av förgylldaharpor och treenighetens symbol med strålar i ett bågformatöverstycke.ByggnadshistorikTillkomsten av Melleruds kapell och församlingshemhar sin bakgrund i den framväxande köpingenoch behovet av ett komplement till den gamla socken<strong>kyrkan</strong>Holm. Det är ett av fyra liknande exempelfrån Dalsland på kyrkobyggnader tillkomna omkring1930 genom fristående stiftelser eller föreningar ochinsamlade medel. Kyrkorna eller kapellen kom senareatt övergå i församlingarnas ägo. Förutom i tätorternaMellerud och Bengtsfors byggdes Timmerviks och Klöveskogskyrkor på landsbygden då avståndet var långttill moderkyrkorna. Ett annat motiv bakom kyrkobyggenakunde vara att fungera som motvikt till frikyrkorörelsen.På alla platserna fanns också engageradekyrkoherdar som initiativtagare. I Mellerud tillsattes1913 först en kommitté och 1930 bildades Mellerudsförening för kyrklig verksamhetu p a. En drivande kraft var kyrkoherden Axel Bäckner.Samma år inköptes en tomt och beslut togs omatt uppföra en byggnad efter ritningar av C Magnusson,Stockholm. Byggnaden, som stod färdig 1932, kom attinrymma ett i full kyrkostil inrett kapell och utrymmenför sammankomster, pastorsexpedition, bibliotekoch läsrum mm. På andra våningen inreddes en bostadför vaktmästaren. Byggnaden har hela tiden använts förHolms församlingsverksamhet men det var först 1972som föreningen överlät byggnaden till församlingensom då blev dess ägare.Större renoveringar och ombyggnader har skett under1970- 80- och 90-talen. Förutom tillbyggnaden motväster 1977 ersattes då bl a bänkarna med stolar ochen eller ett par väggar togs bort vid den nuvarande entréhalleni sydvästra delen av den ursprungliga byggnaden.De tre rum som fanns här var ursprungligenavsedda som läsrum men tycks från början ha använtssom pastorsexpedition. En funktion som på 1950-taletöverflyttades till nya lokaler i grannkvarteret. 1977inreddes ett nytt kök på nedervåningen istället för dettidigare köket i källaren. 1989 ändrades bl a vaktmästarbostadenpå övervåningen till kontorslokaler. Renoveringen1997 berörde främst kyrkorummet. Korpartietförändrades genom att de två små kamrarnavid dess sidor blev öppna nischer med valvbågar. Frånsin ursprungliga placering framför den norra, tidigaresakristiekammaren, flyttades predikstolen helt intillnorrväggen. I den södra placerades kororgeln. I självakoret togs altarringen bort och ersattes av friståendeknäfall. En förändring i kyrkorummet var också att detursprungliga trägolvet ersattes med ett parkettgolv.KULTURHISTORISK KARAKTERISTIK OCH BEDÖMNINGMELLERUDS KAPELL och församlingshem, invigt1932, är ett uttryck för 1900-talets framväxandesamhälle i förhållande till landsbygdssocknens Holmsgamla kyrkplats. Ett liknade bakgrund har Bengtsforskyrka vars kyrkorum också har liknande karakteristiskasidoutrymmen vid koret. Byggnaderna är dockritade av olika arkitekter. Melleruds kapell och församlingshemär ett exempel på en kyrkobyggnad med ettfullt utvecklat kyrkorum integrerat med övriga verksamheter,samlingslokaler, kök, kontorsrum, samt tidigarevaktmästarbostad och pastorsexpedition. Den ursprungligabyggnadsdelen, som är den dominerande, ärexteriört välbevarad i tidstypisk utformning med dragav 1920-talsklassicism. Här märks bl a färgsättningen,ursprungliga fönster och dörrar och det framträdandemittpartiet mot söder. Interiört har byggnaden genomgåttfler förändringar. Väsentliga delar av framföralltkyrkorummet och dess ursprungliga entréhall är dockbevarade. Här märks bl a den tidstypiska färgsättningenmed få dämpande färger bl a i brunt och olika marmoreringar.I övrigt finns delar av byggnadens ursprungligainredning bevarad, bl a dörrar, vägg- och takytor.ATT SÄRSKILT TÄNKA PÅ i förvaltning ochanvändning av <strong>kyrkan</strong> och kyrkomiljön:. den ursprungliga byggnadens välbevarade ochtidstypiska exteriör. kyrkorummets bevarade ursprungliga karaktäroch utformning, bl a delar av färgsättningen ochde karaktäristiska sidoutrymmena. byggnadens i övrigt bevarade ursprungligainredning110