kärleken och strax därunder två änglar med språkbandoch två änglar med givarnas vapensköldar. Altarringentillkom vid en renovering 1888. Den är femsidig ochgenombruten med s.k. fyrpassornamentik, gråmåladmed förgyllda lister. Kyrkans äldsta inventarium, dopfuntenav täljsten från 1200-talet, är placerad i norradelen av koret. Mot söder finns en kororgel.Bänkinredningen är i princip indelad i två vägganslutnakvarter mot långsidorna. Det norra ansluter ocksåtill västväggen. Bänkarna är öppna med speglar på sidornasom har fält med dekormålade växter inramadeav förgyllda lister och ådringsmålade blå fält. På koretsnorra sida finns en bänk i anslutning till predikstolen.På den södra sidan togs en korbänk bort 1992. Bänkskärmenfinns kvar som radiatorskydd och är förseddmed målade släktvapen.Läktaren bärs upp av kvadratiska pelare längs långväggarnaoch mittgången. Bröstningen, med framskjutandemittparti, är ljust målad med speglar som inramasav förgyllda lister. Överliggaren är marmorerad och harett skyddsräcke av stål. Läktarorgeln tillkom 1938 ochär byggd av Olof Hammarberg, Göteborg. Fasaden är relativtenkelt utformad, grönt ådringsmålad och förseddmed förgyllda lister och två förgyllda harpor. Korogelnär byggd 1967 och inköpt 1992 från Arnäs församling iÖrnsköldsviks kommun. Den är gråmålad och förseddmed växtdekor.ByggnadshistorikKyrkans exteriör är ett resultat av om- eller nybyggnadenav långhuset och vapenhusets tillkomst på 1600-talet samt sakristians tillbyggnad mot öster 1873. Ungefärsamtidigt (1871) förstorades fönsteröppningarnaoch de nuvarande stora rundbågiga fönstren sattes in.Typiskt för många Dalslandskyrkor, liksom Holm, är rik1700-talsinredning i s.k. provinsiell barock, ofta utfördav konstnärerna H G Schüffner, Isac Schullström ellerNils Falk. I Holm tillkom takmålningarna (Schüffner)och predikstolen (Schullström) 1742. Altaruppsatsenfrån 1727 är utförd av en okänd konstnär. En större renoveringgenomfördes i Holm 1888. Takmålningarnaövertäcktes med pärlspontpanel, bänkarna togs bortoch ersattes med ”parkbänkar”, all inredning övermåladesi vitt mm. Förslag fanns också att byta ut altaruppsatsenoch predikstolen, vilket förhindrades av biskopKlas Herman Rundgren i Karlstad. Från renoveringen1888 kvarstår altaret och altarringen. Altaruppsatsenförsågs då också med sidoskärmar, vilka togs bort viden renovering 1927. År 1927 konserverades även predikstolenoch altaruppsatsen och en äldre färgsättningtogs fram av konservator Sven Gustafsson, Mölndal.1945 års stora renovering liksom renoveringen 1927,hade intentionerna att återställa det som uppfattadessom alltför okänsliga förändringar från 1800-talet. Renoveringenleddes av arkitekt Axel Forssén, Göteborg.I Holm togs bl a takmålningarna fram av konservatorOlle Hellström, Skara och en ny bänkinredning medäldre karaktär tillkom. Den senaste större renoveringengenomfördes 1992 under ledning av arkitekt TureJangvik, Linköping. Omfattande underhålls- och konservatorsarbetenutfördes både exteriört och interiörtmen kyrkorummets karaktär som det gestaltats efter1945 bibehölls i stort.KULTURHISTORISK KARAKTERISTIK OCH BEDÖMNINGHOLMS KYRKA och kyrkplats har en lång kontinuitet.Kyrkan tillhör en grupp ombyggda medeltidastenkyrkor med likartat utseende och byggnadshistoria.De är belägna i mellersta Dalsland nära Kroppefjälloch Vänern; Ör, Järn, Gunnarsnäs och Ånimskog. Karakteristisktär bl a kyrkornas förlängningar mot österoch tresidigt avslutade kor. Den fristående klockstapelnär ett karaktärsdrag för Dalsländska kyrkor. Kyrkansinteriör har många kvaliteter och en väl sammanhållenutformning efter den konsekvent genomförda renoveringen1945 ledd av restaureringsarkitekten AxelForssén. Av <strong>kyrkan</strong>s äldre inredning märks främst detbemålade plana innertaket, predikstolen och altaruppsatseni provinsiell barock, också det ett karaktärsdragför många Dalsländska kyrkor. I Holms kyrka avspeglasbygdens karaktär med storgårdar och herresäten genomvapensköldarna i <strong>kyrkan</strong>.ATT SÄRSKILT TÄNKA PÅ i förvaltning ochanvändning av <strong>kyrkan</strong> och kyrkomiljön:. <strong>kyrkan</strong> och kyrkplatsen har en lång kontinuitet. det medeltida murverket utgör i sig ett omistligthistoriskt dokument. kyrkorummets väl sammanhållna karaktär, efterden helhetsgestaltande renoveringen 1945. <strong>kyrkan</strong>s bevarade 1700-talsinredning, detbemålade plana trätaket, predikstolen ochaltaruppsatsen. de vägganslutna bänkkvarteren med slutna bänkar. gravhällarna i koret och den medeltida dopfunten101
JÄRNS KYRKA Melleruds kommunBESKRIVNING OCH HISTORIKKyrkomiljönJärns medeltida socken tillhör Nordals härad som tillsammansmed Sundals härad utgör landskapet Dalslandshistoriska kärnområde. Området domineras tillstora delar av den bördiga jordbruksmarken på Dalboslätten,vilken naturgeografiskt sammanhänger medVästgötaslätten på andra sidan Vänern. Järn, den tillytan minsta av Dalslands socknar, var länge annexförsamlingtill den arealmässigt stora Örs socken tillsammansmed Holm, Skållerud, Gunnarsnäs och Dalskog.1927 bildade Holm och Järn Holms pastorat och från2006 ingår även Bolstad, Erikstad och Grinstad i pastoratet.Jordbruk har varit den dominerande näringen i Järnsom huvudsakligen utgörs av fullåkersbygd. Längs Vänerkustenfinns den s.k. Sjöskogen, som varit utmarktill gårdarna på slätten. Bebyggelsen i Järn dominerasav ensamliggande gårdar samt sommarstugebebyggelsevid Vänern. Någon tätbebyggelse finns inte mensocknen är belägen strax söder om Mellerud. Holmsoch Järns socknar tillfördes år 1952 Melleruds köping,som bildats 1908. De äldsta bebyggelselägena iJärn finns i anslutning till den ändmorän som passerargenom socknen i nordvästlig-sydostlig riktning. Längsåsen leder en gammal landsväg och invid denna finnsgravfältet Tormansbol som anses vara en gammal kultochbegravningsplats. Omkring en kilometer söderutlängs vägen, vid ett vägmöte, är den medeltida sten<strong>kyrkan</strong>belägen i det öppna slättlandskapet. Bebyggelsennärmast <strong>kyrkan</strong> utgörs av två gårdar, varav Järns gårdär den mest framträdande. Gården var ursprungligenkyrkojord men blev efter reformationen kronogård,från 1600-talet löjtnants- och kaptensboställe. Gårdenär numera privatägd. Ungefär en kilometer väster om<strong>kyrkan</strong> finns det som kan karakteriseras som ett mindresockencentrum med en bygdegård, en f d lanthandel,f d lärarbostäder och platsen för ett rivet skolhus.Till kyrkoanläggningen hör <strong>kyrkan</strong> med omgivandekyrkogård, en skifferklädd klockstapel och en modernekonomibyggnad. Ungefär två hundra meter norr om<strong>kyrkan</strong> finns ytterligare en kyrkogård, ”Nya kyrkogården”,som en särskild enhet.KyrkoanläggningenKyrkogården har en rektangulär form i öst-västlig riktningoch utbreder sig främst på <strong>kyrkan</strong>s södra och östra sida.Den äldsta delen är söder om <strong>kyrkan</strong>. Mot norr finnsinga gravar och mot väster bara någon enstaka grav.Den östra delen är en utvidgning från ca 1850. Kyrkogårdenomges huvudsakligen av öppen jordbruksmark.Kyrkogårdsentrén är mot väster intill en grusbelagd102