metoder för att ta ett steg vidare - TUBA Konsult
metoder för att ta ett steg vidare - TUBA Konsult
metoder för att ta ett steg vidare - TUBA Konsult
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Samverkan fungerar– låt oss <strong>steg</strong>a <strong>vidare</strong>!250 medarbe<strong>ta</strong>re från Västra Gö<strong>ta</strong>lands alla samordnings<strong>för</strong>bundhade fyllt Kongressalen i FolketsHus, Göteborg, till brädden när Charlotte Axelsson,<strong>för</strong>bundschef <strong>för</strong> Samordnings<strong>för</strong>bundet Mölndal,Partille, Härryda och Lerum tvingades avbry<strong>ta</strong> det”fan<strong>ta</strong>stiska sorlet” <strong>för</strong> <strong>att</strong> välkomna dem.Charlotte presenterade dagens innehåll som, <strong>för</strong>utom<strong>ett</strong> an<strong>ta</strong>l välrenommerade <strong>för</strong>eläsare, ocksåskulle komma <strong>att</strong> innehålla tvångsmingel, det villsäga breddning av kon<strong>ta</strong>ktytor, samt folkhälsochefJohan Jonsson som varsam och erfaren moderator.Johan Jonsson, moderator.Johan Jonnsonkunde direkt meddela<strong>att</strong> fyrpartssamverkanhar bäst<strong>för</strong>utsättningar <strong>för</strong><strong>att</strong> lyckas utifrånbåde del<strong>ta</strong>garnasoch organisationensperspektiv. Ochdet beror på <strong>att</strong> relevan<strong>ta</strong>aktörer inkluderas,individenär huvudpersonoch verksamhetenär <strong>för</strong>ankrad. Det<strong>ta</strong> har Inspektionen <strong>för</strong>social<strong>för</strong>säkringen, (www.inspsf.se) ensjälvständig tillsynsfunktion inom social<strong>för</strong>säkringsområdetkommit fram till.ISF är myndigheten som genom systemtillsynoch effektivitetsgranskning skastärka rättssäkerheten och effektiviteteninom social- <strong>för</strong>säkringsområdetochskapa ökad tilltro tillsocial<strong>för</strong>säkringarnahos medborgarna.Johan citerade urmyndighetens rapportSamverkan inom social<strong>för</strong>säkringen,en sammanställningav uppföljnings- och utvärderingsrapporterinom verksamheterfinansierade med samverkansmedel, somkom i maj 2010. Det färska, fina utdraget kan läsas isin helhet här nedan.– Det<strong>ta</strong> ci<strong>ta</strong>t skulle aldrig kommit till om inte detidigare SOSAM<strong>för</strong>söken och senare samordnings<strong>för</strong>bundenarbe<strong>ta</strong>t som de gjort, kons<strong>ta</strong>terade JohanJonsson.– Det är <strong>ett</strong> viktigt ci<strong>ta</strong>t <strong>att</strong> <strong>ta</strong> med sig. Det härfungerar! •”ISF:s samlade bedömning är <strong>att</strong> fyrpartssamverkan har bäst<strong>för</strong>utsättningar <strong>att</strong> lyckas utifrån bådedel<strong>ta</strong>garnas och organisationens perspektiv.Förbundens konstruktion med<strong>för</strong> <strong>att</strong> relevan<strong>ta</strong>aktörer inkluderas, individen är huvudperson i de insatsersom beskrivits och verksamheten är <strong>för</strong>ankrad såväl blandpolitiker som bland de samverkande organisationerna.”3
händer oss så finns det anledning <strong>att</strong> arbe<strong>ta</strong> medindividers upplevelser. Och då är det, exempelvis,säkrare <strong>att</strong> bry<strong>ta</strong> negativa följder av arbetslöshetgenom <strong>att</strong> ge vederbörande <strong>ett</strong> jobb istället <strong>för</strong> <strong>att</strong>medicinera.– Ge medicin är en avancerad trial-and-errorverksamhetäven om de är nödvändiga ibland. Attutsät<strong>ta</strong> individen <strong>för</strong> <strong>ett</strong> meningsfullt arbete somutvecklar honom är dock en säkrare ”behandling”.Inre problemAlla smärtor är neuropsykiatriska men via påverkanutifrån kan man få människors liv <strong>att</strong> fungera bättre.Håkan Andersson <strong>ta</strong>lar om de smärtor som påverkar(o)hälsan.– Människor lider av melankoli, känsla av olustoch meningslöshet, likgiltighet och isande tomhet.Lider man av sensibilitet, det man <strong>för</strong>r kallade klenanerver, går nervsystemet igång av mins<strong>ta</strong> orsak. Detär besvärligt och stör livet. Leda är <strong>ett</strong> problem <strong>för</strong>arbetslösa. Liksom sömnlöshet – när hjärnan brinnervid fel tillfälle, sammanf<strong>att</strong>ar Håkan Andersson.Andra problem har personer som inte kan lova nåt,”kravallergiker”– de som kanske kommer. Trötthet,energibrist, orkeslöshet och anomi är andra inre tillståndsom människor kan behöva hjälp med. Yttrehändelser är alltid mer lätthanterliga. Håkan Anderssonjäm<strong>för</strong> en drabbad person med en s<strong>ta</strong>ckarsbusschauf<strong>för</strong> som har bussen full av osorterade passageraresom just nu fyller hans liv ... men som haninte får lå<strong>ta</strong> <strong>ta</strong> över r<strong>att</strong>en. Chauf<strong>för</strong>en måste hållafast vid sitt mål trots rop, bråk och otidigheter därbakom honom.För<strong>för</strong> till något braDen som ska ge sig in i en rehabilitering måste varamotiverad.– Motivation är en kombination av åtråvärd situationoch realistisk möjlighet. För <strong>att</strong> nå den är enuppmuntrande relation mellan rehabiliterare ochdel<strong>ta</strong>gare viktig. Då fyller vi en funktion, <strong>för</strong><strong>för</strong> folktill något bra genom <strong>att</strong> få dem <strong>att</strong> röra sig i en riktning.Vi ska inte vara tryggheten u<strong>ta</strong>n den som fårpatienten <strong>att</strong> ”våga gå <strong>vidare</strong>”.Att helt undkomma lidandet är dock inte realistiskt,enligt Håkan Andersson.– Vi ska alla ha vår shit. Man ska inte bara varalycklig. Det ska vara meningsfullt också. Människanär ibland mer tillfredsställd av meningsfullhetän det roliga. Och alla har ångest, frågan är bara avvilken sort. •Bri<strong>ta</strong> Hässelkristina tibblingHåkan Andersson var flitig medpennan. Här ser vi ”bussen”, fylldav osorterade passagerare.6
och lösa upp ambivalens bygger upp den inre motivationenin<strong>för</strong> <strong>för</strong>ändring. I arbetet med MI-sam<strong>ta</strong>lhar man några grundläggande principer <strong>att</strong> hålla sigtill.• Diskrepans. Ordet betyder skillnad och hjälparensuppgift är <strong>att</strong> få del<strong>ta</strong>garen <strong>att</strong> se skillnadenmellan nuläget och en tänkt framtidsvision.• Rulla med motstånd. Det<strong>ta</strong> något lustiga uttryckpekar på <strong>att</strong> hjälparen ska acceptera del<strong>ta</strong>garensmotstånd. Man kan inte tvinga på någon <strong>ett</strong> råd, däremotkanske skapa nyfikenhet.• Argumentera inte. Undvik konfron<strong>ta</strong>tion genom<strong>att</strong> inte argumentera emot. Bättre <strong>att</strong> backa i det läget.• Kompetens. Del<strong>ta</strong>garens självkänsla är den viktigastekraften <strong>för</strong> <strong>att</strong> klara <strong>för</strong>ändringen.• Empati. Om din <strong>för</strong>måga till empati ska kommaen annan människa till nyt<strong>ta</strong> behöver den kunnakommuniceras genom <strong>ett</strong> aktivt lyssnande. Lyssnau<strong>ta</strong>n <strong>att</strong> kritisera, värdera eller döma.Fyra teknikerFyra tekniker stödjer hjälparen <strong>att</strong> nå fram. Det ärviktigt <strong>att</strong> vara positiv och bekräf<strong>ta</strong> personer. Defrågor man ställer behöver vara öppna, och inbjudatill <strong>att</strong> berät<strong>ta</strong>; det går inte <strong>att</strong> svara ja eller nej pådem. Exempelvis kan frågor istället inledas med”Vad tänker du om ...”, ”Hur har det<strong>ta</strong> påverkat dig..?” Reflektioner är viktiga:– Visa <strong>att</strong> du har hört, kom med följdfrågor. Jobbamed den respons du får och skapa en idé om vartman ska, <strong>för</strong>klarar Johan Möller.Och slutligen är summeringar en av teknikerna,det vill säga <strong>att</strong> hjälparen gör (en) löpande sammanf<strong>att</strong>ningarsom kvitto på <strong>ett</strong> aktivt lyssnande, <strong>för</strong> <strong>att</strong>e<strong>ta</strong>blera nyckelområden i sam<strong>ta</strong>let och ge utrymme<strong>för</strong> klarlägganden. Sammanf<strong>att</strong>ning görs också närsam<strong>ta</strong>let avslu<strong>ta</strong>s. •Bri<strong>ta</strong> Hässel”Skillnaden mellan traditionell rådgivningoch motiverande sam<strong>ta</strong>lär som skillnaden mellan <strong>att</strong> brot<strong>ta</strong>soch <strong>att</strong> dansa med patienten.Du leder dansen,men du släpar inte patientenöver dansgolvet.”Fritt övers<strong>att</strong> från Bill Miller, 2002Ill. av Emma Hässel ur Hälsoboken9
Ett kraftfullt instrument <strong>för</strong>bedömning av arbets<strong>för</strong>mågaÄr man aktiv och har lust <strong>att</strong> leva, känner samhörighet med andra, äger självtillfredsställelse ochglädje kan man också känna kvalitet i livet. Och mår man bra presterar man bättre. När människansegen uppf<strong>att</strong>ning kommer fram känner hon sig sedd och blir motiverad till <strong>för</strong>ändring.Det<strong>ta</strong> hävdar Ani<strong>ta</strong> Kihlman, mamma till Tuba – tidig utredning och bedömning av arbets<strong>för</strong>måga,en strukturerad sam<strong>ta</strong>lsmetod som ger <strong>ett</strong> de<strong>ta</strong>ljerat beslutsunderlag in<strong>för</strong> rehabiliteringen.Vem behöver då denna strukturerade sam<strong>ta</strong>lsmetod?Jo, handläggare i teamen, individen, myndigheternaoch samhället. Ett svar som direkt <strong>för</strong>klararvar<strong>för</strong> Ani<strong>ta</strong> Kihlman stod på scenen <strong>för</strong> <strong>att</strong> presenterasin metod <strong>för</strong> samordnings<strong>för</strong>bundens medarbe<strong>ta</strong>re.Med Tuba kommer handläggarna i teamen snabbaretill resul<strong>ta</strong>t med kartläggningen och får entrygghetsskapande struktur, som fångar in allt, <strong>att</strong>lu<strong>ta</strong> sig mot.– Också individerna blir trygga och slipper kännasig utpekade när det finns en s<strong>ta</strong>ndard i botten, menarAni<strong>ta</strong> Kihlman.Myndigheterna får därmed en <strong>ta</strong>cksam personalsom spar tid ochpengar och kan undvikaonödigt lidandebland del<strong>ta</strong>garna; desom ska utredas.Meningen medTubaVad det är <strong>för</strong> vitsmed metoden kansammanf<strong>att</strong>as i fempunkter:• Den fångar in energitjuvarsom stjälkraft.– I individens egenMed Tuba kommerhandläggarnasnabbare tilll resul<strong>ta</strong>t,hävdar Ani<strong>ta</strong> Kihlman.upplevelse av sin situation kan exempelvis sjukabarn eller sjuka <strong>för</strong>äldrar ha betydelse, kommenteradeAni<strong>ta</strong> Kihlman.• Den synliggör individens styrka och visar vadsom ger kraft.• Den stärker rättssäkerheten.– Följer man modellen så kan det komma framnågot mer än det som står som diagnos.• Den underlät<strong>ta</strong>t myndighetssamverkan.– En gemensam bild underlät<strong>ta</strong>r samarbete ochmotverkar <strong>att</strong> ärenden skyfflas undan.• Den är <strong>ett</strong> komplement till medicinska utlå<strong>ta</strong>nden.– Läkare har svårt <strong>att</strong> bedöma arbets<strong>för</strong>måga, sådet här kan ge <strong>ett</strong>bra underlag <strong>att</strong> gå<strong>vidare</strong> med.bri<strong>ta</strong> hässelCirkeln ”avslöjar”– Alla vill må braoch vara oberoendeav samhället, menman ser kanske intehur de egna <strong>för</strong>utsättningarnaskaräcka till, sa Ani<strong>ta</strong>Kihlman och visadeen bild på hurverktyget kan <strong>ta</strong> sigut. Med hjälp av en10
cirkel, överstrykningspenna, block och penna kanman utröna sambanden mellan <strong>för</strong>måga och o<strong>för</strong>måga.De färgade fälten är områden som individenklarar av, de vi<strong>ta</strong> fungerar inte och det som markeratsrandigt får man hjälp av andra med. – Undersam<strong>ta</strong>let fångar man in massor av saker på vägen;ätstörningar, ångest, rädslor ... det syns direkt i bildernadär det finns brister, kommenterade Ani<strong>ta</strong>Kihlman.Innehållet i den färdiga cirkeln beskriver bortfalloch <strong>för</strong>medlar kommen<strong>ta</strong>rer kring sociala <strong>för</strong>hållandenoch familj, egenvård och boende, fritid ochrekreation samt arbete och <strong>för</strong>sörjning. Det är endastindividens upplevelser som noteras.– Sedan kommer er kunskap in, forts<strong>att</strong>e Ani<strong>ta</strong>Kihlman med en skarpare blick över publiken. Detman pra<strong>ta</strong>t om, tillsammans med informationencirkeln bär med sig, kan peka på hinder <strong>för</strong> arbets<strong>för</strong>mågasamt befintliga resurser och styrkor. Medsam<strong>ta</strong>let kan man exempelvis få reda på var<strong>för</strong> arbetsmotivationenser ut som den gör; mobbningpå arbetsplatsen, vill hellre vara med barnbarnen ...När man tillsammans gått igenom och reflekteratkring materialet ser individen själv hur saker ochting hänger ihop – det blir en bild som ger medvetenhet.Då är det dags <strong>att</strong> <strong>för</strong>eslå åtgärder.Unikt och själfulltVad är det som gör det här verktyget speciellt? EnligtAni<strong>ta</strong> Kihlman är Tuba unikt. Man behöver bara <strong>ett</strong>enda intervjutillfälle vilket gör <strong>att</strong> man sparar tid.När man gör allt på en gång finns också utrymmetill reflektion. I analysprocessen sparar man ocksåtid eftersom Tuba har en pedagogisk struktur medde<strong>ta</strong>ljerat innehåll. Individen har också fullständigdelaktighet, som ger <strong>ett</strong> gott samspel och ökad motivation.För <strong>att</strong> kunna använda verktyget ska manvara licensierad Tubakonsult.Tubas ”själ” ligger i <strong>för</strong>hållningssättet hos Tubakonsulten:– Som konsult måste man vara så <strong>för</strong>domsfrisom det är möjligt, <strong>för</strong> <strong>att</strong> verkligen kunna se denman <strong>ta</strong>lar med. Man måste också lyssna aktivt, <strong>för</strong>det här handlar om sam<strong>ta</strong>l och inga checklistor.Vidare krävs <strong>att</strong> Tubakonsulten visar respekt, underströkAni<strong>ta</strong> Kihlman.Både handläggare, individ och verksamhet ”tjänar”på arbetssättet. Handläggaren sparar tid, <strong>för</strong>troendeoch trygghet skapas och myndighetssamverkanunderlät<strong>ta</strong>s. Individen blir sedd, upptäckersina möjligheter och får ökad motivation, medanverksamheten når bättre och effektivare resul<strong>ta</strong>tmed insatser, samt sparar pengar genom tidsbesparandeoch till<strong>för</strong>litlighet.– ”Nu ser vi vad vi ska göra” är resul<strong>ta</strong>tet. Somexperter kan vi ha s<strong>ett</strong> det tidigare, men på dethär viset ser också individen det<strong>ta</strong>. Med hjälp avTuba ställer man ibland frågor som aldrig tidigareblivit ställda. Resul<strong>ta</strong>tet kan också ge vid handen <strong>att</strong>orealistiska drömmar inte alltid är kompatibla medmöjligheter.Målgruppen <strong>för</strong> Tuba Hälsa (det finns också Tubaprogrammed efternamnen Idrott, Fotboll ochUtbildning) är alla vuxna som har symtom på stress,ångest, låg självkänsla, muskulu-skele<strong>ta</strong>la problemsamt psykosociala orsaker. Verktyget kan användasvid olika påverkan och i komplexa situationer.– Ju tidigare man kommer in destobättre – men det aldrigär <strong>för</strong> sent. Tuba är<strong>ett</strong> kraftfullt instrument,avslu<strong>ta</strong>deAni<strong>ta</strong>K i h l m a nmed <strong>ett</strong> leende.•Bri<strong>ta</strong> Hässelfrank palm11
Lösningar i fokusbri<strong>ta</strong> hässelTänk på en passion, utropar Anna Gartvall.Konstpausar och fortsätter: men inte på barnoch inte på sex.Publiken fnissar hejdlöst.Anna fortsätter obönhörligt: Vänd er tillnågon ni inte känner (sorlet stiger till öronbedövning).Den med störst fötter intervjuar denandre. Frågan lyder: Vad är det <strong>för</strong> styrkor, resurseroch goda egenskaper hos dig själv, somdu kommer i kon<strong>ta</strong>kt med och använder dig avnär du ägnar dig åt din passion?Salen sjuder av prat, skr<strong>att</strong> och fniss.Näs<strong>ta</strong> intervjufråga: Om dessa drag hosdig skulle komma <strong>att</strong> spela en större roll i dit<strong>ta</strong>rbete, hur skulle dina kollegor märka det, vadskulle de se dig göra?Slutligen får intervjuaren i uppdrag <strong>att</strong> ge enkomplimang till sitt ”offer”, eftersom intervjuarenblivit imponerad av någonting.Med det är publiken på banan.Anna Gartvall visste hur publikenskulle hållas fokuserad.12Det<strong>ta</strong> var den lätt upphetsande inledningen påtimmen om lösningsfokus. Ett arbetssätt där fokusligger på det positiva hur man genom <strong>att</strong> utgå från<strong>att</strong> människor gör saker som är bra <strong>för</strong> dem, hjälperhandläggaren <strong>att</strong> se styrkor, resurser och goda egenskaperhos del<strong>ta</strong>garna trots <strong>att</strong> de befinner sig i ensvår situation.Ytterligare <strong>ett</strong> an<strong>ta</strong>l grundan<strong>ta</strong>ganden gör det lösningsfokuseradearbetet lät<strong>ta</strong>re:– Alla människor är motiverade och det är våruppgift <strong>att</strong> <strong>ta</strong> redapå till vad, forts<strong>att</strong>eAnna Gartvall. Detfinns inga omotiverademänniskor.Det finns bara människorsom vi inte vet vad de vill… än. Motivation äringen inneboende egenskap u<strong>ta</strong>n vi väljer <strong>att</strong> se densom en del av relationen mellan oss och klienten.Ett annat grundan<strong>ta</strong>gande är <strong>att</strong> små <strong>steg</strong> kanleda till stora <strong>för</strong>ändringar. Tänk snöbollseffekt:kvällspromenad – bättre sömn – komma upp i tid– tidigare på jobbet – hinna fika med medarbe<strong>ta</strong>rna– bli gladare ... och så <strong>vidare</strong>.Förändring är också kontinuerlig och ofrånkomlig.Everyone is a potential winner.Some people are disguised as losers.Don’t let their appearances fool you.Kenneth Blanchardand Spencer Johnsson– Den sker helatiden. Vi kan intebada i samma flodtvå gånger. Detfinns alltid skillnadervi kan använda
oss av, <strong>för</strong>klarade Anna Gartvall.Förändring sker och märks alltid i sociala sammanhangoch i samspelmed andra människor.Det<strong>ta</strong> an<strong>ta</strong>gande illustreradeAnna Gartvallmed några frågor till publikenom hur det känns,och om det märks, närman är på topp. Jo, det både känns och märks, svaradepubliken som fick beskedet <strong>att</strong> det beror på <strong>att</strong>vi läcker, <strong>att</strong> det syns på oss. Harry Korman, barnpsykiateri Malmö och mannen som tog lösningsfokusera<strong>ta</strong>rbetssätt till Sverige, menar <strong>att</strong> vi lider avmen<strong>ta</strong>l inkontinens.Det sis<strong>ta</strong> grundan<strong>ta</strong>gandet lyder: lösningen är intenödvändigtvis direkt kopplad till problemet. Det ärmed andra ord skillnad på <strong>att</strong> bygga lösningar och<strong>att</strong> lösa problem. Kanske behöver man inte ve<strong>ta</strong> såmycket om problemet u<strong>ta</strong>n snarare vad människanvill.Rida en död hästArbe<strong>ta</strong>r man lösningsfokuserat följer man tre regler:Om det fungerar, gör mer av det!Om det inte fungerar, gör något annat!Om det inte är trasigt, <strong>för</strong>sök inte laga det!Anna Gartvall <strong>för</strong>klarar:– Vanligen tit<strong>ta</strong>r vi efter människors brister ochThe art of being wise is the artof knowing what to overlook.svårigheter. Här fokuserar vi på vad som fungeraroch uppmuntrar till mer av det. Förändring skersnarare genom utvecklingWilliam James,philosopher and psychologis<strong>ta</strong>v resurser än av bearbetningav problem. Manskall inte fortsät<strong>ta</strong> <strong>att</strong> göranågot som inte fungerar!Det illustreras bra av <strong>ett</strong>gammalt indianordspråk:om du upptäcker <strong>att</strong> du rider en död häst ... sitt av.Den tredje regeln handlar om respekt:– Respektera hur människor vill hantera sina livoch själva avgöra vad som är problematiskt.Fråga, fråga, frågaKonsekvensen av allvarliga problem är <strong>att</strong> de skymmersikten och gör det svårt <strong>att</strong> se framtiden. För <strong>att</strong>få fram vad del<strong>ta</strong>garen vill ställer en lösningsfokuseradsam<strong>ta</strong>lspartner en rad frågor <strong>för</strong> <strong>att</strong> skapa enbild av vad som ska uppnås. När man har kunskapom vart man är på väg, så är sannolikheten större <strong>att</strong>man kommer rätt.Anna Gartvall belyste situationen genom <strong>att</strong> exemplifieramed en tänkt <strong>ta</strong>xiresa där passagerareninte svarar på chauf<strong>för</strong>ens fråga om vart han ska.Troligt är då <strong>att</strong> chauf<strong>för</strong>en ställer frågor tills hanfått klarhet i vart han ska köra.Däremot ska inte svaren värderas, är Anna Gartvallsbudskap. Konsten <strong>att</strong> vara vis är nämligen ock-frank palmHalvfullt.13
så konsten <strong>att</strong> ve<strong>ta</strong> vad man ska överse med. Kanillustreras med en kort dialog.Hur ser en vanlig dag ut <strong>för</strong> dig?Jag <strong>ta</strong>r droger och lyssnar på musik.Aha, vilken sorts musik då ..?Viktig och möjligFör varje kon<strong>ta</strong>kt ska det finnas en pl<strong>att</strong>form, sompekar ut inriktningen på <strong>för</strong>ändringen. Den skavara viktig <strong>för</strong> individen eftersom <strong>för</strong>ändring innebärhårt arbete. Och den ska också vara möjlig, helstbörja med <strong>ett</strong> så litet delmål <strong>att</strong> det kan hända denärmaste dagarna.– Andra delen av jobbet är <strong>att</strong> <strong>ta</strong> reda på vad del<strong>ta</strong>garenredan gör som är i riktning med vad han vill.Kanske har han kämpat med det <strong>ett</strong> <strong>ta</strong>g. Kanske tilloch med kommit en bit på väg. Det får man barave<strong>ta</strong> om man frågar, forts<strong>att</strong>e Anna Gartvall ochpåminde om <strong>att</strong> <strong>för</strong> den som kommit en bit på väg,känns näs<strong>ta</strong> <strong>steg</strong> lite lät<strong>ta</strong>re.På en skala ..?Lägesskalor används inom det lösningsfokuseradearbetssättet. När människor får frågan var de befinnersig på en skala mellan noll och tio, där tio ärså bra som man vill <strong>att</strong> det ska vara, så svarar defles<strong>ta</strong> tre. Inte så högt kanske någon tycker, men såresonerar inte en lösningsfokuserad människa. Detär ju faktiskt 30 procent bra ... det är väl ok? Annabeskrev hur man möter personen som hamnat påtre, genom <strong>att</strong> <strong>för</strong>söka utröna vad som finns mellannoll och tre, och vilka styrkor som gjort <strong>att</strong> han ellerhon hamnat så pass högt på skalan.Goda erfarenheterVar<strong>för</strong> ska man då göra det<strong>ta</strong>, frågade Anna retorisktoch gav publiken en sammanf<strong>att</strong>ande redogörelse,byggd på de erfarenheter man fått i arbetsinrik<strong>ta</strong>drehabilitering.– Det ger hopp och möjlighet <strong>att</strong> se små <strong>för</strong>ändringari rätt riktning, både till del<strong>ta</strong>gare och till deprofessionella. Man utvecklar färdigheter istället<strong>för</strong> <strong>att</strong> bearbe<strong>ta</strong> misslyckanden. Det hjälper oss <strong>att</strong>synliggöra och arbe<strong>ta</strong> med dubbla agendor. Det hjälpeross <strong>att</strong> behålla del<strong>ta</strong>garen i fokus i regelstyrdasammanhang. Och det underlät<strong>ta</strong>r <strong>för</strong> oss <strong>att</strong> mö<strong>ta</strong>och samarbe<strong>ta</strong> med ofrivilliga och till synes omotiverademänniskor, samt människor som har långerfarenhet av kon<strong>ta</strong>kt med myndigheter. •Bri<strong>ta</strong> HässelThe differencebetween a flowergirl and a princessis not how she acts,but how she is treated.Elisa Dolittle in Pygmalionby George Bernard Shaw14
Roliga timmenmed MarkRösten, idiomet och den välkänt vänliga looken.”Egentligen är jag ju <strong>ett</strong> bitskt stycke”,beklagade Mark Levengood det faktum <strong>att</strong>”alla” anser honom vara snäll.15En mycket, vad man brukar kalla, varm applådmötte Mark Levengood när han äntrade scenen<strong>för</strong> <strong>att</strong> bjuda på <strong>ett</strong> pärlband av tänkvärda anekdotersom inte på något vis låter sig återberät<strong>ta</strong>si skrift. Under timmen vändes och vreds det påbegrepp som individ, möte och kommunikation.Om kvalitet och vad som kan uppstå. Eller inte ...Ett möte i Göteborg kan till exempel lå<strong>ta</strong> så här. Göteborgaretill Mark: Är du från Stockholm? Mark: Ja.Göteborgare: Det höööörs.– Det kan man inte kalla möte med individen, varden sjungande kommen<strong>ta</strong>ren.Andra möten kan bli komplicerade på andra sätt.Vid en <strong>ta</strong>xiresa till Hisingen när chauf<strong>för</strong>en inte fårMarks kontokort <strong>att</strong> fungera så slickar han på det. Vadgör man då, undrade den perplexe passageraren, sominte tyckte det var ok <strong>att</strong> någon man inte är särskiltnära vän med slickar på ens kort. Slutsatsen blir i allafall <strong>att</strong> nya situsationer kräver nya lösningar. Sannolikt någotsom samverkare kan skriva under på.•Samverkan ja, det är ingen metod, kons<strong>ta</strong>teradeMark Levengood och gjorde raskt om det till en <strong>att</strong>itydoch vilja som hjälper en <strong>att</strong> <strong>ta</strong> bort onödighetersom hindrar <strong>att</strong> man gör saker ihop. Själv har han samverkatmed sin mormor genom <strong>att</strong> tillsammans blundaoch låssas vara döda ... Så där håller det på.•Apropå <strong>att</strong> se individen berät<strong>ta</strong>de Mark om när hanbörjade på Fars<strong>ta</strong> sjukhus som sjukvårdsbiträde och, ikraft av <strong>att</strong> vara utlänning, blev skickad på SFI, svenska<strong>för</strong> invandrare, trots <strong>att</strong> han aldrig haft något annatmodersmål än just ... svenska. Men regler är regler, bestämdechefen.•Utmaningar ska man <strong>ta</strong> till vara på. Man kan tillexempel pröva <strong>att</strong> åka Vasaloppet. Att komma in somnummer 13 från slutet är kanske inte allas favoritplacering,men Mark Levengood blev stolt som en tupp ochdrog slutsatsen <strong>att</strong> han kanske klarar några andra svårasaker också. Framgång skvätter över, liksom.•Den bedårande historien om Anna från Dalarna,102 år, och hennes kärlekshistorier lämnade två uttrycki anteckningsblocket: Alla danser livet bjuder upp tillbehöver man inte <strong>ta</strong>cka ja till samt Annas motto: inspirationand happiness.– Passar <strong>för</strong> samverkare också, sa Mark och avslu<strong>ta</strong>demed <strong>ett</strong> tips: Om du har <strong>ett</strong> paraply upptryckt irumpan ... öppna inte det. •ri<strong>ta</strong> hässelDokumen<strong>ta</strong>tionen är producerad av Hässel & Palm