à rsredovisning 2001 - Norrköpings kommun
à rsredovisning 2001 - Norrköpings kommun
à rsredovisning 2001 - Norrköpings kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
F. VERKSAMHETENS UTVECKLING OCH KVALITETUtbildning: särskola, gymnasieskola och vuxenutbildningEn sammanställning görs för hela verksamheten för att kunna följaeventuella förändringar i kvaliteten över tiden.Kvaliteten i särskolan är hög, men fortfarande är det för många eleveri undervisningsgrupperna. Särskilt stort har trycket varit på träningsskolansautismgrupp.Skolverkets rapport- ”Kvalitet i särskolan - en fråga om värderingar”visar att särskolan i många fall ställer låga krav på eleverna. Utbildningenger inte en del elever en tillräckliga utmaning. Under utvärderingsbesökenhar stor vikt lagts vid eventuella åtgärdsprogram ochde individuella studieplanerna.Kvaliteten inom gymnasieutbildningen <strong>2001</strong>. Av gjorda mätningarenligt modellen som beskrivs ovan och hos målgruppen åk 2 - framgåratt:– verksamheten inom gymnasieskolan håller en hög kvalitet– eleverna är mer nöjda med sin skola än tidigare. Störst positivaförändringar har skett inom områdena Demokrati i skolan, Psykosocialmiljö, Elevrådet och Skoldagen. Fortsatt höga värden harSkolmåltider, Lärare och Undervisning– arbetet med fördjupad elevdemokrati har givit mycket goda resultat.Sedan 1999 har andelen elever som är nöjda eller mycket nöjdaökat med 32 proc. Uppskattningen av elevrådens insatser harunder samma period ökat med 21 proc. I elevenkäten får områdena’Jämställdhet’ och ’Psykosocial miljö’ de högsta värdena, menäven ’Lärare’ och ’Undervisning’ får höga värden.– andelen elever som påbörjar högskolestudier inom tre år efter avslutadgymnasieutbildning har ökat från 37 proc år 2000 till 43proc år <strong>2001</strong>, vilket ligger över jämförelsegruppen större städeroch rikssnittet.– den genomsnittliga betygspoängen för norrköpingseleverna liggernågot över jämförelsegruppens värde.– fortfarande börjar alltför många elever individuellt program pågrund av att de saknar betyg i något av ämnena svenska, matematikeller engelska och därmed saknar behörighet till nationellt program.Våren 1999 saknade 11 proc behörighet, 2000 var andelen13 proc och <strong>2001</strong> 14 proc.– andelen elever som fullföljer utbildningen inom fyra år har ökatnågot och ligger i nivå med jämförelsegruppenKvalitet inom Kommunal VuxenutbildningEn strategi för kvalitetsarbete i hela den <strong>kommun</strong>ala vuxenutbildningenhar arbetats fram under året. I strategin beskrivs vilken vuxenutbildningsom finns i Norrköpings <strong>kommun</strong>, samt vilka mål somfinns för verksamheten. Vidare anges vilket ansvar för kvalitetsarbetetsom skall tas på central nivå och vilket ansvar som ligger påutförarnivå.Svenska för Invandrare (SFI). En utvärdering som gjorts ur ett brukarperspektivvisar att 95 proc av de studerande inom SFI är mycketnöjda, nöjda eller ganska nöjda med utbildningen. 74 proc tycker ettdet är viktigt att undervisningen varvas med praktik. Endast drygt 50proc tränar på det svenska språket minst ett par dagar i veckanutanför skoltid.Den grundläggande vuxenutbildningen har ökad flexibilitet, medfärre studieavbrott som resultat genom starten av Öppet Komvuxoch koncentrationen av verksamheten till Källvindskolan.Elevenkäterna på Komvux visar på en fortsatt hög kvalitet. Lärarnaspedagogiska kunnande och deras förmåga att väcka intresse för ämnethar fått mycket höga betyg. Fortfarande gäller dock att de studerandesmöjligheter att påverka sin studiesituation måste förbättras.Till alla studerande i Kunskapslyftet har genomförts en riktad utvärderingi Norrköping och Västerås. Resultaten visar att deltagarna iNorrköping är något yngre och har högre utbildningsbakgrund jämförtmed deltagarna i Västerås. Upplevelsen av själva utbildningen ärpositiv och deltagarna i Norrköping är mycket nöjda. Många positivaförändringar både individuellt och planeringsmässigt har skett tackvare utbildningen.Systemet med entreprenadupphandling i Kunskapslyftet har visat sigvara mycket framgångsrikt. Drygt tjugo utbildningsanordnare harfunnits under året. Besök hos utbildningsanordnarna samt utvärderingar,där de studerande får uttrycka sina synpunkter, visar på godkvalitet såväl i utbildningens innehåll som i arbetssätt och arbetsformer.FramtidenRegeringen har gett en kommitté i uppdrag att utreda framtidautbildning för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning.Bl a ska frågan om särskolan och särvux ska vara kvar som egen skolformutredas. samt vad som krävs för att grundskolan, gymnasieskolanoch komvux även ska kunna omfatta elever med utvecklingstörning.Kommitténs arbete kommer att följas med intresse då <strong>kommun</strong>enarbetat med dessa frågor under ett antal år.Ett arbete med ökad integration mellan särskolan och grundskolan/gymnasieskolan pågår. Att få en större geografis spridning av grundsärskolanär angeläget för att ge elever större möjlighet att få undervisningi närområdet.I den samordnade elevomsorgen diskuteras hur elevomsorgen skakunna stärkas så att rätt kompetens kommer eleverna till del, i förstahand ute på egna skolan. Frågan om hur många specialenheter, somska finnas, är ständigt aktuell. En grupp som särskilt diskuterats ärelever med diagnosen Aspergers syndrom.Den parlamentariska Gymnasiekommittén 2000 med uppdrag attföreslå en ny struktur för gymnasieskolan fr o m 2005 lämnar sittbetänkande i slutet av 2002. Betänkandet, som ursprungligen skulleha presenterats i slutet av april, har senarelagts för att kunna samordnasmed 1999 års skollagskommitté. Gymnasiekommitténs arbeteföljs noggrant för att beredskapen för förändringar skall vara god.Antalet elever väntas öka kraftigt fram till 2007 vilket kräver noggrannplanering och framförhållning. År 2007 beräknas ca 1100 flerelever gå i gymnasieskolan jämfört med <strong>2001</strong>.Kommunen har tillstyrkt ansökningar från två nya fristående gymnasieskolor,Infokomp och Tultra med sammanlagt 200 elevplatserper årskurs inom samhällsvetenskapliga- hotell- och restaurang, elsamtmediaprogrammet. Infokomp skjuter upp sin start till höstterminen2003 medan Tultra startar till hösten 2002.Elevintagningen för gymnasieskolan kommer att förändras de kommandeåren. Diskussioner förs inom ÖSTSAM om ett centralt intagningskanslii Östergötlands län. En annan viktig fråga är de friståendeskolornas medverkan i det gemensamma intagningsarbetet inomöstra samverkansområdet. Både Infokomp och Tultra har under <strong>2001</strong>deltagit i information till elever i åk 9. Arbete pågår för att förbättramöjligheten att söka information om program, gymnasieskolor ochintagningsfrågor i hela länet på ÖSTSAM:s hemsida. Förhoppningenär att elever ska kunna ansöka till gymnasieskolan via Internet från2003.Befintlig åldersstruktur inom lärarkåren och bland skolledarna kommeratt leda till att antalet pensionsavgångar kommer att öka kraf-Norrköpings <strong>kommun</strong> årsredovisning <strong>2001</strong>, del 1 - 41