Homogeniserings- <strong>och</strong> särartspraktiker i svensk <strong>för</strong>skola <strong>och</strong> skolaDe har listat sig ut ur den klass, ras, kategori <strong>och</strong>lägerbarack där makten placerat dem”.Kunskaps- <strong>och</strong> maktregimer anger normerna,mot vilka individen studeras <strong>och</strong> granskas (Foucault,1971 / 1995). Kategorierna homogeniserar<strong>och</strong> inom dessa uppfattas likhet som bortserfrån relevanta skillnader inom kategorin,framhåller Kerstin von Brömssen (2003 s 91).Dualismen innebär en komplicerad problematik,flickor – pojkar, invandrarelev – svensketc. De blir avskilda <strong>och</strong> inskrivna i sina egnakategorier. Vi vill då mena att de dominerandediskursiva <strong>för</strong>eställningarna om klass, kön <strong>och</strong>etnicitet i <strong>för</strong>skola <strong>och</strong> skola formar inte baradet pedagogiska handlandet utan påverkarockså <strong>forskning</strong>srådens <strong>och</strong> skolpolitikernasformuleringar, <strong>forskning</strong>spraktiken <strong>och</strong> dessundersökningsmetoder. 9 Thomas Östros <strong>och</strong>Lena Hallengren skriver i SDS 10/11 2003, 10om de mycket olika studieprestationerna iolika kommuner <strong>och</strong> kommundelar, som skolstatistikenredovisar. ”De stora skillnaderna iskolresultat som beror på elevernas sociala <strong>och</strong>etniska bakgrund, måste motverkas”, skriver detvå ministrarna som tillsammans ansvarar <strong>för</strong>hela vårt utbildningssystem, (vår kursivering).Kunskapsregimer ringar in den problematiskeandre. Problem läggs i elevernas bakgrund, intei skolans praktik eller i de strukturella <strong>för</strong>utsättningarna<strong>för</strong> skolans verksamhet. Här återkommeren mer än hundraårig argumentation. Detär elevernas bakgrund som utgör problem, mensom <strong>för</strong>skola <strong>och</strong> skola – eller numera också denframlyftna idrotten 11 – ska påverka, disciplinera<strong>och</strong> homogenisera.Under senare år har vikten av att integrerabegrepp som klass, kön, etnicitet <strong>och</strong> att placeraden studerade frågan i sitt lokala, kontextuellasammanhang framhållits. 12 Begreppen kananalytiskt studeras var <strong>för</strong> sig, de har en olikartadlogik, men i våra liv <strong>och</strong> vardagserfarenhetersamspelar de i skapandet av en integreradojämlikhetsstruktur. 13 Det är en viktig slutsats,<strong>och</strong> begreppens intersektionalitet är idag ettmycket aktuellt <strong>forskning</strong>sproblem. 14 Vi kandock instämma med Judith Butler, som framhäveratt det skulle innebära en epistemologiskimperialism att i sin analys uttrycka ansatsen,att behandla alla slags makt<strong>för</strong>hållande <strong>och</strong>deras interagerande (Butler, 1993).Senmoderniteten avspeglas i form av behovav nya begrepp <strong>och</strong> analysverktyg i den nyproducerade<strong>forskning</strong>en. Människorna framträdermer kontextuella <strong>och</strong> mycket mer motsägelsefulla<strong>och</strong> varierade än vad generell kategoriseriseringstämmer överens med. Ett exempelkan hämtas från en studie av tonårsflickor i en21
Homogeniserings- <strong>och</strong> särartspraktiker i svensk <strong>för</strong>skola <strong>och</strong> skolamultietnisk stadsdel, där de intervjuade tonårsflickornaframstår som inkonsekventa <strong>och</strong> motsägelsefulla,utan<strong>för</strong> en bestämd könsordning(Andersson, 2003). Istället kan man enligt ÅsaAndersson (a.a. s 239) se flera <strong>och</strong> sinsemellanmotsägelsefulla könsordningar, som är insnärjdai etniska, generationsberoende, stilmässiga <strong>och</strong>diverse andra ordningar. Dessa kan inte genomannat än mer eller mindre påtvingade <strong>för</strong>enklingarurskiljas <strong>och</strong> renodlas var <strong>för</strong> sig.särartspraktiker i svensk <strong>för</strong>skola <strong>och</strong> skola.Dessa mönster återspeglas såväl i klass-, könssometnicitets<strong>forskning</strong>. Vi har också diskuterat<strong>forskning</strong>ens inriktning på ”de olika – deandra”, dess bristfokusering samt problematikenmed kunskapsregimernas påverkan på såvälpedagogisk praktik som <strong>forskning</strong>.Annick Sjögren (2001b) har påpekat vikten avatt ”pedagogik måste tänkas om”. Den pedagogiskapraktiken, processerna måste uppmärksammas,liksom innehållet i <strong>för</strong>skola <strong>och</strong>skola. Uppenbart är att undervisning, lärande<strong>och</strong> synen på kunskapens konstruktion <strong>och</strong> vemskolans kunskap är relevant <strong>för</strong> utmanas i en alltmer kulturellt globaliserad värld (von Brömssen,2003). För att kunna möta senmoderniteten<strong>och</strong> praktisera mångfald är det nödvändigtatt analysera de gällande historiska <strong>och</strong> nutidadiskurserna rörande norm <strong>och</strong> det normala,hegemonisk likhet <strong>och</strong> avvikande olikhet. Detär när vår identifiering med normen destabiliserassom vi öppnar upp <strong>för</strong> en ny pedagogik,framhåller Gunilla Dahlberg (2003).I denna artikel har vi exemplifierat processersom normalisering samt homogeniserings- <strong>och</strong>22