Tidskrift för lärarutbildning och forskning 1-2/2004 - Umeå universitet
Tidskrift för lärarutbildning och forskning 1-2/2004 - Umeå universitet
Tidskrift för lärarutbildning och forskning 1-2/2004 - Umeå universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Homogeniserings- <strong>och</strong> särartspraktiker i svensk <strong>för</strong>skola <strong>och</strong> skoladier av nutidsfenomen mot ett historiskt sammanhang,<strong>och</strong> i <strong>för</strong>hållande till <strong>för</strong>skolans <strong>och</strong>skolans uppdrag, så som dessa formulerats i etthegemoniskt samhällsperspektiv.Förutom denna mer resultatinriktade del,vill vi påvisa mönster i själva den <strong>forskning</strong> vigranskat. Vi diskuterar dess periodisering, dessfokusering på ”den andre”, <strong>och</strong> dess begränsadeinriktning på innehåll. Avslutningsvis diskuterarvi kunskapsregimer som reproducerandekraft i såväl pedagogisk praktik som i <strong>forskning</strong>,samt problematiken med kategoriseringefter begreppen klass, kön <strong>och</strong> etnicitet i skol<strong>forskning</strong>ssammanhang.Särart, homogenisering<strong>och</strong> mångfaldFöre starten av en gemensam grundskola 1962präglades den svenska skolhistorien av tydligaklass-, köns- <strong>och</strong> etnicitetsstrukturer, av enorganiserad särartspraktik <strong>och</strong> av medelklass/överklass, manlig <strong>och</strong> svensk hegemoni. 2 Utifrånen rådande särartsideologi, som markeradekönsåtskillnader, utvecklades skolor <strong>för</strong> flickorsom kan beskrivas som etableringen av en särartspraktik(Kyle, 1972; Nordström, 1987).Som utgångspunkt <strong>för</strong> solidaritet <strong>och</strong> sammanhållningi såväl läroverk, flickskola somfolk- <strong>och</strong> fortsättningsskola lyftes nationen <strong>och</strong>folket fram. Nationell fostran uttrycks som ettviktigt mål, både i <strong>för</strong>skoleåldrarna <strong>och</strong> blandäldre elever (se exempelvis Florin & Johansson,1993; Kyle, 1972; Linné, 2001).På 1940-talet tar planeringen av den jämlika,gemensamma <strong>och</strong> sammanhållna skolan form.En skola <strong>för</strong> alla med lika möjligheter till utbildningska skapas <strong>för</strong> ökad social <strong>och</strong> ekonomiskjämlikhet genom garanterat tillträde <strong>och</strong> likabehandling oavsett klass, kön eller geografisktillhörighet. Den välfärdsstat som byggs uppska omfatta ett folk med gemensamma referensramar<strong>och</strong> värden. I det projektet stärks engräns som redan existerar, nationens gräns. Detvar till en bestämd form av skola, innehåll <strong>och</strong>socialisation som nya grupper skulle infogas. Deskulle där få ta del av ett gemensamt kunnande<strong>och</strong> gemensamma normer, som syftade till attskapa samhörighet. Detta var en ambition somockså gällde den framväxande <strong>för</strong>skolan (Hultqvist,1990; Vallberg Roth, 2002). Skolpolitiskadokument <strong>och</strong> statliga utredningar kan sägaspåbjuda ett homogeniseringsuppdrag, ett uppdraglärare har att implementera i verksamheten.Den gemensamma skolan formas i en andaav rationalitet, objektivitet <strong>och</strong> vetenskaplighet<strong>och</strong> blir ett uttryck <strong>för</strong> moderniteten.14