och familjeomsorgen, jämförelse med andra kommuner (pdf, nytt ...
och familjeomsorgen, jämförelse med andra kommuner (pdf, nytt ...
och familjeomsorgen, jämförelse med andra kommuner (pdf, nytt ...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
MåttbandetmäterIndivid- <strong>och</strong> familjeomsorgEn <strong>jämförelse</strong> avÖvergripande serviceFörsörjningsstödMissbrukBarn <strong>och</strong> ungaur ett <strong>med</strong>borgarperspektivDeltagande <strong>kommuner</strong>:Kalix, Luleå, Piteå, Skellefteå, Sollefteå, Sundsvall, Östersund <strong>och</strong> UmeåNätverket är en del av Jämförelseprojektet (www.jamforelse.se)Datum: 2008-09-051
INNEHÅLLSFÖRTECKNING1 Inledning..................................................................................................................................31.1 Metod <strong>och</strong> avgränsning ............................................................................................................41.2 Effektivitet................................................................................................................................61.3 Rapporten består av fyra delar..................................................................................................72 Sammanfattning .....................................................................................................................83 Individ- <strong>och</strong> familjeomsorg övergripande..........................................................................103.1 Utgångspunkt <strong>och</strong> beskrivning...............................................................................................103.2 Beskrivning av kostnad <strong>och</strong> volym ........................................................................................103.3 Kostnad i relation till övergripande serviceindex...................................................................123.4 Nöjd <strong>med</strong>borgarindex (NMI)..................................................................................................133.5 Strategier/vägledande principer för respektive kommun........................................................144 Försörjningsstöd i Måttbands<strong>kommuner</strong>na ......................................................................184.2 Försörjningsmått.....................................................................................................................225 Missbruk................................................................................................................................235.1 Utgångspunkt <strong>och</strong> beskrivning...............................................................................................235.2 Missbruksindex.......................................................................................................................246 Barn <strong>och</strong> unga .......................................................................................................................266.1 Utgångspunkt <strong>och</strong> beskrivning...............................................................................................266.2 Index – serviceutbud barn <strong>och</strong> unga.......................................................................................276.3 Kostnad i relation till resultatindex barn <strong>och</strong> unga.................................................................296.4 Kostnad i relation till resultat av brukarenkät ........................................................................306.5 Goda exempel.........................................................................................................................317 Slutsatser utifrån styrgruppens uppdrag...........................................................................327.1 Kostnad...................................................................................................................................337.2 Kvalitet ...................................................................................................................................337.3 Effektivitet..............................................................................................................................33Bilaga 1: Övergripande fakta om Måttbandets <strong>kommuner</strong>Bilaga 2: Mått hämtade från Vad kostar verksamheten i Din kommun, SCB <strong>och</strong> SKLBilaga 3: Övergipande IndexBilaga 4: MissbruksindexBilaga 5: Serviceindex barn <strong>och</strong> ungaBilaga 6: Resultatindex barn <strong>och</strong> ungaBilaga 7: Servicemätning via telefon <strong>och</strong> e-postBilaga 8: Undersökning av webb-informationBilaga 9: Undersökning av trycksaker2
1 InledningJämförelseprojketet bedrivs av Sveriges <strong>kommuner</strong> <strong>och</strong> landsting (SKL), Rådet förkommunal analys (RKA) <strong>och</strong> Finansdepartementet. Dess primära syfte är att ta frameffektiva arbetsmodeller där <strong>jämförelse</strong>r i olika nätverk leder till praktiska förbättringar iverksamheten. Inriktningen är att försöka finna sambandet mellan kostnad <strong>och</strong> kvalitet. Detär också en uttalad ambition att skapa en arbetskultur där kontinuerliga <strong>jämförelse</strong>r blir ettbestående inslag i <strong>kommuner</strong>nas arbete <strong>med</strong> att förbättra sina verksamheter. För att lyckas<strong>med</strong> detta bygger projektets arbetsmetod på <strong>kommuner</strong>nas egen kraft <strong>och</strong>uppfinningsrikedom.Syftet <strong>med</strong> bildande av nätverk är att ur ett brukar- <strong>och</strong> <strong>med</strong>borgarperspektiv ge underlag<strong>och</strong> tips för att förbättra kvaliteten i de deltagande <strong>kommuner</strong>nas verksamheter. I samband<strong>med</strong> detta ska man kunna bedöma kvaliteten på arbetet i den egna kommunen i förhållandetill insatta <strong>med</strong>el, <strong>och</strong> kunna jämföra vad som görs i <strong>andra</strong> <strong>kommuner</strong>. Goda exempel skalyftas fram <strong>och</strong> vara en inspirationskälla för <strong>andra</strong>.De <strong>kommuner</strong> som deltar i nätverket, Måttbandet är: Kalix, Luleå, Piteå, Skellefteå,Sollefteå, Sundsvall, Östersund <strong>och</strong> Umeå. Tillsammans finns det nästan 500 000 invånarei dessa <strong>kommuner</strong> (Bilaga 1). Styrgruppen för Måttbandets nätverk beslutade att som förstaområde försöka mäta effektviteten inom <strong>kommuner</strong>nas äldreomsorg. Slutrapport föräldreomsorgen redovisades i januari 2008.Som <strong>andra</strong> område beslutades att mäta effektiviteten inom individ- <strong>och</strong> <strong>familjeomsorgen</strong>(IFO). Den föreliggande rapporten om IFO är en sammanställning av resultat utifrånambitionen att mäta effektivitet genom nationella <strong>och</strong> lokala mått.Respektive kommun beslutar om dessa mått kan ligga till grund för ett fortsatt samarbetemellan <strong>kommuner</strong>na. Ett samarbete <strong>med</strong> kontinuerliga mätningar <strong>och</strong> en fortsattutvdeckling av modell <strong>och</strong> mått.För att lyckas har ett par riktlinjer för det genomförda arbetet varit vägledande:• Vi ska undvika att ta fram en ny sifferskog. Ett par enkla <strong>och</strong> mer eller mindre”givna” mått ska ges uppmärksamhet• Vi ska ta fram kvalitetsmått utifrån i första hand ett kommunlednings- eller<strong>med</strong>borgarperspektiv - inte ett professionellt (producent) perspektiv• Fokus ska vara att hitta de goda exemplen. Dessa exempel ska lyftas fram <strong>och</strong><strong>andra</strong> <strong>kommuner</strong> ska ges tillfälle att plocka idéer till den egna verksamheten• Sambandet mellan kostnader/resurser <strong>och</strong> kvalitet ska belysas. Syftet är att se omdet finns ett direkt samband mellan höga kostnad <strong>och</strong> hög kvalitet• Förklaringar till skillnader överlämnas till respektive kommun att analysera• Det är omöjligt att ta fram en helt ”sann” <strong>och</strong> heltäckande bild av verksamhetenskvalitet <strong>med</strong> ett par mått. Måtten ska ses som indikatorer på att det finns skillnader ikvalitet. Dessa skillnader kan sedan ges olika förklaringar3
1.1 Metod <strong>och</strong> avgränsningNätverket har som första steg valt att titta på individ- <strong>och</strong> <strong>familjeomsorgen</strong> (IFO) totalt <strong>och</strong>sedan även uppdelat på följande områden:• Övergripande• Försörjningsstöd• Missbruk• Barn- <strong>och</strong> ungaProjektgruppen har i sitt arbete hämtat statistik <strong>och</strong> uppgifter från centrala dataregister därdet visat sig vara möjligt. Merparten av måtten har dock fått undersökas lokalt genomretrospektiva studier <strong>och</strong> undersökningar under gemensamma undersökningsperioder.Skapande av olika index för IFO:s verksamhetRevisionsbyrån Öhrlings PricewaterhouseCoopers har vid en genomlysning av IFOverksamheteni Östersunds kommun använt en modell <strong>med</strong> sex punkter för att mätaeffektivitet <strong>och</strong> ändamålsenlighet:1. Ändamålsenlig arbetsorganisation2. Det nära ledarskapet3. Samverkan4. Arbetsmetoder5. Sammanhållen åtgärdskedja6. Rimlig arbetsbelastningMåttbandet har valt att använda punkterna 2, 4 <strong>och</strong> 6. Övriga mått upplevdes svåra att mätapå ett jämförbart sätt mellan <strong>kommuner</strong>na. Projektgruppen har valt att delvis användapunkterna som stöd för att skapa ett övergripande kvalitetsindex.Tankemodell över IFO:s uppdrag <strong>och</strong> resursfördelning i fyra nivåerAllmänt förebyggandeRiktat förebyggandeÖvrigakommunalaverksamheter(skola, fritid,kultur, m.m.),närings- <strong>och</strong>föreningsliv,landsting, polis,m.m.Tidiga insatserSpecialinsatserResursinsats från IFO4
Figuren på föregående sida (den gula triangeln) visar IFO:s uppdrag grupperad i fyranivåer:• Specialinsatser• Tidiga insatser• Riktat förebyggande• Allmänt förebyggandeRelaterat till kostnader är det tydligt mellan <strong>kommuner</strong>na att den största andelen resurseranvänds till botten i triangeln, dvs. specialinsatser vilket också är IFO:s huvuduppdrag.Modellen bygger på en grundtanke om att en väl fungerande kommun har ett mindre behovav en utbyggd IFO-verksamhet. Detta blir speciellt tydligt gällande de allmäntförebyggande insatserna där både innehåll <strong>och</strong> omfattning på IFO-verksamheten är kopplattill hur övriga kommunala verksamheter (skola, fritid, kultur, m.m.) fungerar. Ävenkommunens närings- <strong>och</strong> föreningsliv har betydelse för IFO-verksamhetens omfattning<strong>och</strong> innehåll. En annan viktig parameter är inriktningen på arbetet hos <strong>andra</strong> huvudmänsom landsting, polis, m.m.Rapporten utgår ifrån att mäta effektivitet sett ur ett <strong>med</strong>borgarperspektiv. Det är samtidigtviktigt att inrikta mätningen mot huvuduppdraget (specialinsatser <strong>och</strong> tidiga insatser)eftersom det är individ- <strong>och</strong> <strong>familjeomsorgen</strong>s effektivitet som undersöks. Ju närmare deallmänt förebyggande insatserna man kommer desto svårare blir det också att göra<strong>jämförelse</strong>r mellan <strong>kommuner</strong>na. Kommunernas olika profileringar <strong>och</strong> satsningar påförebyggande verksamhet varierar bl.a. avseende organisatorisk tillhörighet.Ovanstående modell har använts som grund i valet av mått <strong>och</strong> poängberäkning iuppbyggnad av <strong>jämförelse</strong>index, m.m.1.1.1 ValiditetMäter vi det vi vill mäta <strong>och</strong> mäter vi på rätt sätt? Antagligen inte om man strikt håller sigtill ett vetenskapligt perspektiv <strong>och</strong> forskningens krav på validitet. Projektgruppen anserdock att det i ett utvecklingsarbete där det inledningsvis inte finns någon klar bild övervilket resultat som ska fångas kan detta sätt vara gott nog. I Måttbandets första mätning avIFO:s verksamhet testas olika resultatindikatorer. Modeller/metoder prövas för att fångadessa fösta generationens resultat. Kunskapen växer <strong>och</strong> <strong>med</strong> tiden skärps metoderna <strong>och</strong>resultatmåtten blir stabilare.För att komma dit måste vi våga pröva <strong>och</strong> ibland pröva <strong>nytt</strong> för att resultatindikatorernaska bli stabila <strong>och</strong> <strong>nytt</strong>iga för brukaren <strong>och</strong> verksamhetsutvecklingen. I Jämförelseprojektetär det projektledarna (en för varje kommun) som står för kvalitetssäkringen av de data sompubliceras i rapporten. Det är projektledaren som frågar efter/hämtar data <strong>och</strong>sammanställer respektive kommuns data till rapporten enligt föreskriven metod.1.1.2 AvgränsningProjektgruppen har valt att bortse från omvärldsfaktorer som kan påverka <strong>med</strong>borgarnasbehov av insatser inom ramen för individ- <strong>och</strong> <strong>familjeomsorgen</strong>. En del av dessa faktorersom arbetslöshet, sjukersättning, m.m. jämförs mellan <strong>kommuner</strong>na <strong>och</strong> redovisas i bilaga6.5
Socialstyrelsen redovisar främst mätningar utifrån ett verksamhetsperspektiv <strong>med</strong>anLänsstyrelsen främst redovisar mätningar utifrån ett tillsyns- <strong>och</strong> rättssäkerhetsperspektiv.Måttbandet har som ambition att försöka få fram mått <strong>och</strong> resultat ur ett<strong>med</strong>borgarperspektiv.1.2 EffektivitetRapportens ambition är att beskriva IFO:s effektivitet uttryckt som kostnader i relation tillkvalitet. Begreppen kostnader <strong>och</strong> kvalitet beskrivs nedan.1.2.1 KostnadVarje kommun tilldelas årligen en standardkostnad 1 i den nationella kostnadsutjämningenför ett antal verksamhetsområden, däribland individ- <strong>och</strong> <strong>familjeomsorgen</strong>. Om enkommuns standardkostnad ligger över den riksgenomsnittliga standardkostnaden erhållerkommunen bidrag. Om kommunens standardkostnad istället ligger under rikets måstekommunen betala en avgift till systemet.Kostnadsutjämningen mellan <strong>kommuner</strong>na syftar till att utjämna för strukturella behovs<strong>och</strong>kostnadsskillnader. Systemet ska däremot inte utjämna för kostnader som beror påskillnader i vald servicenivå, avgiftssättning <strong>och</strong> effektivitet.Utjämningssystemet för IFO ska utjämna kostnader som uppstår inom följande områden:Barn- <strong>och</strong> ungdomsvård• Andel barn till ensamstående föräldrar• Andel barn <strong>med</strong> utländsk bakgrund• Andel lagförda ungdomarEkonomiskt bistånd, missbruksvård <strong>och</strong> övrig IFO• Andel ensamstående kvinnor <strong>med</strong> barn• Andel flyktingar <strong>och</strong> övriga utrikesfödda• Andel arbetslösa utan arbetslöshetsersättning• Andel män i åldersgruppen 25-64 år <strong>med</strong> låg inkomst• Antal personer boende i tätortMåttbandet har i rapporten valt att uttrycka kostnaden som hur mycket respektivekommuns verkliga kostnad (redovisade kostnad) avviker i procent från respektivekommuns tilldelade standardkostnad. Lite förenklat skulle man kunna säga att om enkommuns verkliga kostnad ligger i nivå <strong>med</strong> standardkostnaden så finns goda möjligheteratt tillhandahålla en verksamhet som både till innehåll <strong>och</strong> omfattning ligger på ennormgivande nivå.Andra kostnadsmått som använts i rapporten är <strong>kommuner</strong>nas kostnad för barn <strong>och</strong> ungasamt kostnad för missbrukare – båda måtten uttryckt <strong>med</strong> kronor per invånare. Ensammanställning på samtliga mått använda i rapporten redovisas i bilaga 2.1 Vad kostar verksamheten i din kommun, SKL <strong>och</strong> SCB bokslut 2006, tabell 11, steg 36
1.2.2 KvalitetRapporten utgår från att kvalitet är ett mångfacetterat begrepp. Flera <strong>kommuner</strong> jobbar<strong>med</strong> begreppen tillgänglighet, kompetens, inflytande <strong>och</strong> bemötande. Måttbandet har valtatt presentera måtten utifrån följande tre kvalitetsbegrepp.Struktur• Uttryckt som volym (andel, antal, m.m.)Process• Serviceutbud (övergripande index <strong>med</strong> försörjningsstöd, missbruksindex <strong>och</strong> indexför barn <strong>och</strong> unga)Resultat• Medborgarnas uppfattning av kommunens stöd till utsatta (fråga ur SCB:s<strong>med</strong>borgarenkät 2006 alt. 2007) - subjektivt mått• Brukarnas upplevelse av kvalitet utifrån brukarundersökningar för de <strong>kommuner</strong>som gjort sådana - subjekivt mått• Resultatindex (utredningstid <strong>och</strong> effekter av avslutade ärenden) - objektivt mått1.3 Rapporten består av fyra delar1.3.1 Individ- <strong>och</strong> familjeomsorg övergripandeKostnad• Avvikelse från standardkostnad• Kostnad totalt för IFO, kronor per invånare• Standardkostnadavvikelse i relation till volym (hushåll som fått försörjningsstödeller annan insats)• Kostnad i relation till volym i försörjningsstöd (andel hushåll)Kvalitet• Standardkostnadavvikelse i relation till övergripande serviceindex (information,service - utredning)• Nöjd <strong>med</strong>borgarindex 2006-2007 (NMI)1.3.2 Försörjningsstöd i Måttbands<strong>kommuner</strong>naKostnad• Kostnad för försörjningsstöd, mnkr• Andel bidragshushåll per 1000 invånare, %• Genomsittliga belopp som utbetalats per hushåll <strong>och</strong> månad, kr• Kostnad i relation till volym av hushåll som fått försörjningsstödKvalitet• Andel hushåll <strong>med</strong> försörjningsstöd 10-12 månader• Övriga kostnader för försörjningsstöd i relation till andelen hushåll <strong>med</strong>försörjningsstöd 1-9 månader7
1.3.3 MissbrukKostnad• Kostnad i relation till volym (andel invånare i missbruksvård)Kvalitet• Kostnad i relation till missbruksindex (andel i öppen respektive sluten vård, LVM)1.3.4 Barn <strong>och</strong> ungaKostnad• Kostnad i relation till volym (andel barn/unga <strong>med</strong> insats av socialtjänsten)Kvalitet• Kostnad i relation till index (Serviceutbud)• Kostnad i relation till resultatindex - objektivt mått (utredningstid, effekter avavslutade ärenden)• Kostnad i realtion till resultat av brukarundersökning - subjektivt mått2 SammanfattningRapporten beskriver individ- <strong>och</strong> <strong>familjeomsorgen</strong> (IFO) totalt samt uppdelad på områdenaövergripande, försörjningsstöd, missbruk samt barn- <strong>och</strong> unga. Måttbandet har valt attpresentera måtten utifrån kvalitetsbegreppen struktur, process <strong>och</strong> resultat samt att mätaeffektiviteten genom att koppla samman kostnad <strong>och</strong> kvalitet. Projektgruppen har hämtatstatistik <strong>och</strong> uppgifter från centrala dataregister samt lokala studier <strong>och</strong> undersökningarunder gemensamma undersökningsperioder.Området övergripande innehåller indexmått för tillgänglighet, information, service <strong>och</strong>rättsäkerhet samt effektivitet <strong>och</strong> kvalitet i utredningsarbetet:• Tillgänglighet - undersökning av lyckade kontaktförsök, erhållna svar på frågorsom ställts, intresse <strong>och</strong> engagemang, uppgift om avsändare, svarskvalitet <strong>och</strong>bemötande• Information - undersökning av tillgänglig information på web-sidor <strong>och</strong> viatrycksaker• Rättsäkerhet - andel beslut som ändrats i länsrätten• Kontinuerlig brukarundersökning - om sådan finns inom samtliga IFO:sverksamheter• Klagomålshantering - om sådan finns• Kvalitets-/servicedeklarationer - om sådana finns <strong>och</strong> är beslutade av nämnd• Effektivitet <strong>och</strong> kvalitet i utredningsarbetet - nära ledarskap (antalanställda/arbetsledare) <strong>och</strong> metoder som används i utredningsarbetet, pågåendeärenden/antal årsarbetare i utredningsarbete samt andel ärenden som hargenomförandeplanUmeå kommun får i undersökningen ett högt serviceindex till relativt hög kostnad <strong>med</strong>anSkellefteå kommun får ett högt index till relativt låg kostnad. Båda <strong>kommuner</strong>na hänvisarutfallet till satsningar på hemmaplanslösningar <strong>och</strong> egen öppenvårdsverksamhet för barn,unga <strong>och</strong> missbrukare - i kombination <strong>med</strong> välutbildad personal.8
SCB:s nöjd <strong>med</strong>borgarindex (<strong>med</strong>borgarnas åsikter om stöd till utsatta) finns tillgängligtför sex av nätverkets åtta <strong>kommuner</strong>. Piteå kommun visar högsta anseendet hos<strong>med</strong>borgarna samtidigt som övergripande index för kommunen visar ett relativt lågt värde.Underlagen till <strong>jämförelse</strong>r inom försörjningsstöd har hämtats via centrala register <strong>och</strong>består av kostnad/invånare, bidragshushåll/1000 invånare, genomsnittlig månadsutbetalning,sambandet mellan kostnad <strong>och</strong> befolkning som någon gång under året mottagitekonomiskt bistånd samt andelen hushåll <strong>med</strong> försörjningsstöd. Sammantaget visar dessamått lägsta ersättningskostnad/invånare i Umeå <strong>och</strong> Luleå kommun. Förutom attförsörjningsstödet är kopplat till strukturen inom respektive kommun bör ävenförsörjningsformen inom socialförsäkringen <strong>och</strong> arbetsmarknads-systemen beaktas.I nätverkets index för missbruksvård ingår andelen personer, som behandlats i öppenrespektive sluten vård, av dem som totalt påbörjat/genomgått behandling. Kommuner <strong>med</strong>större andel öppenvård har tilldelats en högre poäng. Skellefteå <strong>och</strong> Sollefteå är de<strong>kommuner</strong> som i detta fall redovisar högre kvalitet <strong>och</strong> samtidigt låga kostnader. Här krävsdock fler parametrar för att ge en bredare <strong>och</strong> djupare bild av verksamheten.I serviceindex för barn- <strong>och</strong> unga har undersökning skett inom fyra områden:• Allmänt förebyggande - föräldrastöd i form av föräldrautbildning, rådgivandesamtal <strong>och</strong> öppen verksamhet/ungdomsmottagning (öppen mottagning)/uppsökandeverksamhet (vid riskhelger eller kontinuerligt)• Riktat förebyggande - samlad ingång för konsultation/stöd/skolsamverkan/föräldrastöd (enskilda samtal, stöd till spädbarnsföräldrar, stöd tilltonårsföräldrar)/föräldrastöd i hemmet (inriktning barn)/stöd till barn <strong>och</strong> unga <strong>med</strong>specifika behov (missbrukande föräldrar, separerade föräldrar, bevittnat våld ihemmet, m.m.)• Tidiga insatser <strong>och</strong> öppenvård - stöd till ungdomar (samtal enskilt eller igrupp)/stöd till unga <strong>med</strong> alkohol <strong>och</strong> drogmissbruk• Specialinsatser, hemmaplanslösningar - öppenvårdsform <strong>med</strong> massiva insatser iden egna kommunen (alternativ till placering)/egna kommunala HVB-hem (dygnetrunt verksamhet)/egna kommunala förstärkta familjehemGrundvärderingen vid bedömningen av kvalitet har varit att det är positivt för den unge attfinnas i närheten till hemmet. Kommunen har fått högre poäng om en insats kan erhållasbåde som serviceinsats <strong>och</strong> som biståndsbeslut. Bedömningen av effektiviteten har varitalternativ som bidrar till att sänka kommunens kostnad.Skellefteå är den kommun som visar både hög volym till låga kostnader <strong>och</strong> hög kvalitettill låga kostnader. Här återkommer Skellefteå kommun till kommentaren om att hela IFOerksamhetenär uppbyggd utifrån principer om närhet <strong>och</strong> hemmaplanslösningar.Måttbandets resultatindex barn <strong>och</strong> unga omfattar utredningstid/utredningar som avslutatsinom 4 månader/genomsnittligt antal dagar från aktualiseringsdatum till avslutadutredning/antal ärenden som har genomförandeplaner/effekter av avslutade ärenden (andelsom inte är föremål för bistånd) <strong>och</strong> resultat från brukarenkät.I <strong>jämförelse</strong>n kostnad för barn- <strong>och</strong> unga i förhållande till resultatindex <strong>och</strong> kostnad irelation till resultat av brukarenkät visar även här Skellefteå kommun goda resultat <strong>och</strong>samtidigt låga kostnader.9
3 Individ- <strong>och</strong> familjeomsorg övergripande3.1 Utgångspunkt <strong>och</strong> beskrivningKostnad• Avvikelse från standardkostnad• Kostnad totalt för IFO, kronor per invånare• Standardkostnadavvikelse i relation till volym (hushåll som fått försörjningsstödeller annan insats)• Kostnad i relation till volym i försörjningsstöd (andel hushåll)Kvalitet• Standardkostnadavvikelse i relation till övergripande serviceindex (information,service - utredning)• Nöjd <strong>med</strong>borgarindex 2006-2007 (NMI)Volymen har beräknats genom att summera följande:• Insatser barn <strong>och</strong> unga, 2006 (Socialstyrelsen)• Insatser vård av vuxna, 2006 (Socialstyrelsen)• Andel av befolkning i missbruksvård, 2006 (Kommundatabasen)Måtten avser insatser för vuxna <strong>och</strong> övriga vuxna samt antal personer för barn <strong>och</strong> unga.Totalsumman insatser är dividerad <strong>med</strong> totalbefolkning per kommun för att få fram ettmått som beskriver den totala volymen inom individ- <strong>och</strong> <strong>familjeomsorgen</strong>. Summeringeninnebär att vissa personer kan omfattas två gånger (främst utifrån försöjningsstödet), varförmåttet inte riktigt utgör andel av befolkning utan får ses som en volymuppgift.3.2 Beskrivning av kostnad <strong>och</strong> volymDiagram 1: Avvikelse från standardkostnadAvvikelse från standardkostnad40,036,130,031,420,017,210,00,08,83,6-10,0KalixLuleåPiteåSkellefteåSollefteå9,6-7,7-11,5-SundsvallUmeåÖstersund-20,0Diagrammet redovisar avvikelse från standardkostnad 2006, individ- <strong>och</strong> familjemsorg(VKV tabell 11)10
Diagram 2: Kostnad, kronor per invånarekr/inv4 0003 5003 0002 5002 0001 5001 0005000MåttbandetKalixLuleåPiteåSkellefteåSollefteåSundsvallUmeåÖstersundRiketDiagrammet redovisar kommunens kostnad för individ <strong>och</strong> familjeomsorg 2006, uttryckt som kr/invånare(Räkenskapssamm<strong>andra</strong>g, SCB)De <strong>med</strong>verkande <strong>kommuner</strong>nas kostnader för IFO varierar mellan 2 083 kr/inv (Sollefteå)<strong>och</strong> 3 489 kr/inv (Östersund). Skillnaden kan illustreras <strong>med</strong> att om Östersund skulle hasamma kostnadsnivå per invånare som Sollefteå skulle kostnaderna sänkas <strong>med</strong> omkring80 mnkr. Tre <strong>kommuner</strong> i Måttbandet har markant höga kostnader i <strong>jämförelse</strong> <strong>med</strong> bådesnittet för måttbands<strong>kommuner</strong>na <strong>och</strong> riksgenomsnittet. Dessa är Östersund, Sundsvall <strong>och</strong>Umeå <strong>med</strong>an Sollefteå, Piteå <strong>och</strong> Skellefteå har relativt låga kostnader.Att märka är att Skellefteå, Sollefteå <strong>och</strong> Luleå också har låga kostnader för sin individ<strong>och</strong>familjeomsorg i <strong>jämförelse</strong> <strong>med</strong> standardkostnaden. Östersund <strong>och</strong> Sundsvall hardäremot höga kostnader i <strong>jämförelse</strong> <strong>med</strong> standardkostnaden.Diagram 3: Standardkostnadsavvikelse i relation till volymHögre volym Låga kostnader6,50%Högre volym Höga kostnader6,00%SundsvallPiteå5,50%UmeåLuleå-40,0 -20,0 0,0 20,0 40,0Sollefteå5,00%ÖstersundSkellefteåKalix4,50%Lägre volym Låga kostnaderLägre volym Höga kostnaderDiagrammet redovisar avvikelse från standardkostnad 2006, individ <strong>och</strong> familjeomsorg(VKV tabell 11) samt volym av hushåll som fått försörjningsstöd eller annan insats11
LuleåIndivid- <strong>och</strong> <strong>familjeomsorgen</strong> i Luleå kommun har under en lång följd av år legat understandardkostnaden. Verksamheten har i första hand fokuserat på att arbeta <strong>med</strong> dem som ärmest utsatta <strong>med</strong>an möjligheterna till att arbeta <strong>med</strong> olika former av förebyggandeverksamhet <strong>och</strong> hemmaplanslösningar varit mycket begränsade.Externa lösningar för barn- <strong>och</strong> unga har skett till förhållandevis låga kostnader <strong>och</strong>samtidigt har förvaltningen påbörjat, <strong>och</strong> har som mål, att styra över institutionsplaceringardär så är möjligt till placeringar i förstärkta familjehem. Antalet handläggare har även legatpå en låg nivå.SollefteåI Sollefteå kommun har ett framgångsrikt utvecklingsarbete inom IFO de senaste årenminkat beroendet av kostsam institutionsvård betydligt. Förstärkt stöd till familjehem <strong>och</strong>utvecklad öppenvård <strong>med</strong> evidensbaserade metoder, som också kan användas i förebyggandesyfte, har fungerat positivt. I enlighet <strong>med</strong> socialstyrelsens rekommendationerkan IFO också erbjuda stöd utan ansökan eller utredning genom s.k. ”tidiga insatser”.SkellefteåSkellefteå kommuns låga kostnader förklaras främst av en <strong>med</strong>veten satsning sedan börjanpå 90-talet på hemmaplanslösningar <strong>och</strong> en egen öppenvårdsverksamhet vilket minskatHVB-kostnaderna markant, både för barn, unga <strong>och</strong> missbrukare. En annan förklaring kanvara en stark kostnads<strong>med</strong>vetenehet hos kommunens socialsekreterare, gällande olika typerav insatser.KalixKalix uppvisar en speciell bild i sammanhanget <strong>med</strong> ungefär genomsnittliga kostnader perinvånare, men <strong>med</strong> en stor standardkostnadsavvikelse. Det skulle kunna tyda på att manhar en organisation som är dimensionerad för en ”normalkommun” <strong>och</strong> inte efter enkommun <strong>med</strong> (åtminstone sett utifrån teorin bakom standardkostnaden) relativtgynnsamma förutsättningar.3.3 Kostnad i relation till övergripande serviceindexI Måttbandets övergripande serviceindex (bil 3) ingår områden som tillgänglighet,information, service <strong>och</strong> rättssäkerhet. Några exempel på mätningar är svarstider <strong>och</strong>svarskvalitet via telefon <strong>och</strong> e-post (mätningar genomförda av SKL), andel beslut somändrats i länsrätten, m.m.En kommun får också poäng om man löpande genomför brukarundersökningar <strong>och</strong> har enfungerande klagomålshantering.I indexet ingår också mätning av effektivitet/kvalitet i utredningsarbetet. Här poängsättspersonaltäthet (utredare per arbetsledare) <strong>och</strong> utredningsfrekvens (utredningar perutredare). En kommun får även poäng om man använder sig av beprövade vetenskapligametoder samt om det finns genomförandeplaner (SosFs-2006:5) i beslutade ärenden.12
Digram 4: Standardkostnadsavvikelse i relation till övergripande serviceindexHögre kvalitet Låga kostnaderHögre kvalitet Höga kostnader40,035,0UmeåSkellefteå30,0LuleåSundsvallÖstersund25,0-40,0 -20,0 0,0re20,0 Kalix 40,0Sollefteå20,015,0PiteåLägre kvalitet Låga kostnader10,0Lägre kvalitet Höga kostnaderDiagrammet redovisar avvikelse från standardkostnad 2006, individ- <strong>och</strong> familjeomsorg (VKV tabell 11)samt Måttbandets övergripande serviceindexSkellefteåFrämsta orsaken till Skellefteås låga kostnad är den egna utbyggda öppenvårdsverksamheten<strong>med</strong> hög kompetens till en relativt låg kostnad. Verksamheten är uppbyggd utifrånprincipen om att närhet <strong>och</strong> hemmaplanslösningar, i kombination <strong>med</strong> en välutbildadpersonal, ger hög kvalitet.UmeåKommunen har en lång tradition av att i nära samarbete <strong>med</strong> Universitet arbeta <strong>med</strong> attförbättra metoder för att utveckla det sociala arbetet. En viktig kvalitetsfaktor ärvälutbildad <strong>och</strong> motiverad personal. För att fokusera verksamheten mot de mål, åtaganden<strong>och</strong> uppdrag som finns har socialtjänsten under flera år arbetat <strong>med</strong> balanserade styrkort<strong>och</strong> ständiga förbättringar. De senaste åren har förvaltningens målsättning varit att minskainstitutionsplaceringar till förmån för öppenvårdsinsatser på hemmaplan, vilket harmöjligtgjorts genom en stor utbyggnad av såväl biståndsprövade öppna insatser som sk.erbjudande verksamheter.3.4 Nöjd <strong>med</strong>borgarindex (NMI)Statistiska centralbyrån, SCB erbjuder årligen sveriges <strong>kommuner</strong> att delta i en <strong>med</strong>borgarundersökning.130 <strong>kommuner</strong> har sedan starten något år deltagit i undersökningen. Flera<strong>kommuner</strong> har deltagit flera år. Kommunernas resultat redovisas påwww.<strong>med</strong>borgarundersokning.scb.se.I denna sammanställning har <strong>kommuner</strong>nas resultat hämtats antingen från 2006 eller 2007beroende på viket år <strong>kommuner</strong>na i Måttbandet genomfört undersökningen. Kalix <strong>och</strong>Östersund har inte deltagit 2006 <strong>och</strong>/eller 2007.13
Digram 5: SCB:s Nöjd <strong>med</strong>borgarindex 2006-2007 (NMI) på fråga kring stöd till utsatta5250495150484644454344424038Luleå Piteå Skellefteå Sollefteå Sundsvall UmeåStödet till utsatta har enligt undersökningen ett bättre anseende hos allmänheten i Piteå,Umeå <strong>och</strong> Luleå än i Sollefteå, Sundsvall <strong>och</strong> Skellefteå. Piteå, som har det högsta värdet,har samtidigt ett relativt lågt värde i Måttbandets övergripande index (se under avsnitt 3.3).3.5 Strategier/vägledande principer för respektive kommun3.5.1 KalixSocialnämndens verksamhetsidéSocialförvaltningen ska vara lättillgänglig för alla <strong>med</strong>borgare, insatserna ska vara av godkvalitet, vara kostnadseffektiva <strong>och</strong> ges av professionell personal.IFO:s verksamhetsidéMålet är att utveckla handläggningsprocesserna ur ett kund/brukarperspektiv. Att förbättrarutiner för ekonomisk kontroll <strong>och</strong> planering. En viktig följd av ekonomisk planering är attkommunen ska ge sina <strong>med</strong>borgare vård <strong>och</strong> behandling i egen regi. Socialnämndenstillväxt <strong>och</strong> utvecklingsperspektiv gäller även kommunens övergripande verksamheter somberör IFO. Exempelvis stödjande insatser för unga riktade mot arbetsmarknaden samtsamverkan <strong>med</strong> skolan.3.5.2 LuleåSocialnämndens vision/verksamhetsidéSocialnämndens verksamheter ska stödja invånarna i Luleå i deras strävan efter ettmeningsfullt liv.Arbetet ska präglas av följande grundläggande värderingar:Med kvalitet, engagemang, omsorg <strong>och</strong> förståelse ska vi, inom ramen för vårt uppdrag <strong>och</strong>gällande lagstiftning, tillgodose behov som uppfyller våra <strong>med</strong>borgares önskemål.IFO:s verksamhetsidéErbjuda kommuninvånarna individanpassade, uppsökande <strong>och</strong> informativa insatser av högkvalitet. Insatserna ska, på alla nivåer i organisationen, präglas av tillgänglighet <strong>och</strong>respekt för den enskildes självbestämmanderätt. En kunskapsbaserad socialtjänst som skagarantera den enskilde rätt insats i rätt tid.14
Individen ska bemötas <strong>med</strong> respekt av kompetent <strong>och</strong> kunnig personal. Verksamheten skasamverka <strong>med</strong> <strong>andra</strong> samhällsorgan, organisationer, privata företag <strong>och</strong> enskilda.Socialtjänsten har ansvar enligt socialtjänstlagen att främja goda levnadsförhållanden.Ansvaret är tredelat: främjande, förebyggande <strong>och</strong> åtgärdande. Den huvudsakliga <strong>och</strong> tillomfattning största uppgiften är att stödja <strong>med</strong> insatser när kommunens <strong>med</strong>borgare far illa.Insatser för särskilt utsatt grupper t.ex. barn <strong>och</strong> ungdomar, missbrukare, ekonomisktsvaga, äldre samt personer <strong>med</strong> psykiska <strong>och</strong> fysiska funktionshinder är viktiga uppgifter.Bra ledarskap ska prägla all verksamhet <strong>och</strong> leda till ett stort engagemang <strong>och</strong>ansvarstagande hos all personal inom verksamheten. För att fullfölja uppdraget krävsfortlöpande kompetenshöjning av all personal.3.5.3 PiteåSocialnämndens verksamhetsidéSocialtjänsten ska erbjuda ett stöd som bidrar till att Piteborna, ung som gammal, kan leva<strong>och</strong> bo i sin hemmiljö <strong>och</strong> få ett individuellt bemötande utifrån sin livssituation.Socialnämndens <strong>och</strong> Barn- <strong>och</strong> utbildningsnämndens gemensamma verksamhetsidéAlla barn <strong>och</strong> ungdomar i Piteå har ett sådant stöd att de kan fostras, bo <strong>och</strong> leva i sinfamilj. Alla barn <strong>och</strong> ungdomar har det stöd de behöver i den grupp/klass de tillhör.IFO:s verksamhetsidéVerksamheten ska präglas av ett professionellt socialt arbete som baseras på forskning <strong>och</strong>beprövad erfarenhet, där den samlade kompetensen <strong>nytt</strong>jas för att stödja individen <strong>och</strong>familjen att finna de bästa lösningarna för sina behov för att kunna leva ett självständigtliv. Detta ska ske genom nära samarbete mellan de olika funktionerna inom IFO <strong>och</strong>resultera i ett enhetligt agerande <strong>och</strong> gemensam planering för de som har behov av kontakt<strong>med</strong> fler än en funktion. Alla insatser ska verka för att individen/familjen får ett sådant stödatt de själva kan ta ett eget ansvar för sin situation <strong>och</strong> sin framtid.3.5.4 SollefteåIFO:s visionEn kompetent socialtjänst som arbetar för välmående <strong>och</strong> självständiga kommun<strong>med</strong>borgare.IFO:s verksamhetsidéVi arbetar systemiskt – <strong>med</strong> helhetsperspektiv <strong>och</strong> lösningsfokuserat – <strong>med</strong> att semöjligheter.IFO:s värdegrundIndivid- <strong>och</strong> omsorgsnämnden vill genom information <strong>och</strong> i samverkan <strong>med</strong> <strong>andra</strong>förebygga att det uppstår behov av nämndens insatser. Nämnden värnar om allamänniskors lika värde <strong>och</strong> sätter den som vistas eller bor i vår kommun i fokus <strong>med</strong> ettrespektfullt bemötande, som värnar om självbestämmanderätt <strong>och</strong> integritet. Vuxna har igrunden ett ansvar för sitt eget liv, men socialtjänsten finns som stöd när en person inte harförmågan eller möjligheten att själv tillgodose en skälig levnadsnivå <strong>och</strong> trygga levnadsförhållanden.Rätten till bistånd bygger dock på att individen efter bästa förmåga<strong>med</strong>verkar i arbetet <strong>med</strong> att uppnå en skälig levnadsnivå <strong>och</strong> trygga förhållanden.15
Barn <strong>och</strong> ungdomar har rätt till trygga <strong>och</strong> utvecklande uppväxtförhållanden. I de ärendensom berör både barn <strong>och</strong> vuxna sätts alltid barnets bästa i centrum. Nämndens arbete skapräglas av rättssäker handläggning genom lyhörd, kunnig <strong>och</strong> kompetent personal.Individuell behovsbedömning ska tillämpas, men inom ramen för normer, riktlinjer <strong>och</strong>rättspraxis som garanterar lika behandling.3.5.5 SkellefteåSocialnämndens verksamhetsidéTillsammans <strong>med</strong> dig utformar vi ett stöd som ökar dina möjligheter till ett självständigt<strong>och</strong> meningsfullt liv. Det sker genom en verksamhet som är tillgänglig, i ständigutveckling <strong>och</strong> av hög kvalitet.IFO:s verksamhetsidéAtt tillsammans <strong>med</strong> individer <strong>och</strong> grupper åstadkomma positiva förändringar i deras liv<strong>och</strong> förhållanden vad avser social situation. När åtgärder rör barn beaktas vad hänsynen tillbarnets bästa kräver.IFO:s sju huvudlinjer1. Bibehålla nivån av hemmaplanslösningar i öppenvård framför en utökning avinstitutionsvården. Tanken är att <strong>med</strong> ökad öppenvård finns möjlighet att komma intidigare, sett ifrån ett behovs- <strong>och</strong> problemperspektiv2. Nätverksmobilisering. Genom att samla människor, både anhöriga <strong>och</strong>professionella, kan problemsituationer hanteras annorlunda jämfört <strong>med</strong> omproblemen individualiseras. I nätverken finns förändringskraft, kunskaper <strong>och</strong>resurser3. Samverkan, både internt på Socialkontoret <strong>och</strong> externt <strong>med</strong> <strong>andra</strong> aktörer <strong>och</strong>myndigheter. Utmaningen innebär att arbetet förändras. ”Att samarbeta innebär intesamma arbete”4. Fortsatt aktiv strävan att komplettera försörjningstödet <strong>med</strong> sysselsättningsformerav olika slag för att ge den enskilde möjlighet till ett innehållsrikare liv, bådekortsiktigt <strong>och</strong> långsiktigt. Försörjningsstödstagare under 25 år en fortsattprioriterad grupp under 20085. Aktivt stödja kompetensutveckling <strong>och</strong> söka former för att göra IFO:s verksamheti högre grad baserad på kunskap6. Göra IFO:s verksamhet resultatinriktad7. Utveckla former som stärker brukarnas egenmakt3.5.6 SundsvallKommunfullmäktiges verksamhetsidéTrygga människor kan utvecklas <strong>och</strong> forma de liv de önskar - otrygghet gör människorosäkra <strong>och</strong> begränsade. De flesta människor är någon gång i livet beroende av den trygghetsom kommunen ger. När det händer ska man veta att man får den hjälp man behöver. Ävenanhöriga ska få stöd. I allt ifrån barnomsorg till äldrevård ska man som <strong>med</strong>borgare kunnalita på att man får professionell hjälp. Grunden för ett tryggt liv läggs i barnåren. Säkrautemiljöer <strong>och</strong> aktivt förebyggande arbete när det gäller såväl missbruk som brottslighet är<strong>andra</strong> viktiga trygghetsskapande faktorer. Utanförskap <strong>och</strong> klyftor i samhället skaparotrygghet <strong>och</strong> misstänksamhet. Ett mål i det trygghetsskapande arbetet är därför att skapaett starkt civilt samhälle <strong>med</strong> god sammanhållning.16
Tryggare individ- <strong>och</strong> familjeomsorgTryggheten ska gälla alla. Vi ska i första hand förebygga <strong>och</strong> förhindra att behov uppstår,men den som behöver hjälp ska få det. I det stödet ska tanken om hjälp till självhjälp varaledande. Samverkan <strong>med</strong> frivilligorganisationer <strong>och</strong> landstinget ska stärkas. Missbruk skaförebyggas tidigt. I missbruksvården ska den socialt samordnade vårdkedjan betonas.Situationer där barn är inblandade ska prioriteras <strong>och</strong> barnkriscentrum ska utvecklas.Kommunens stöd till brottsoffer ska öka.3.5.7 UmeåIndivid- <strong>och</strong> <strong>familjeomsorgen</strong>s inriktning vilar på socialtjänstens gemensamma värdegrundom att alla verksamheter ska utgå från värdebegreppen Omtanke, Öppenhet <strong>och</strong>Medskapande.Ledningsdeklarationen uttrycker att IFO utifrån vetenskap <strong>och</strong> beprövad erfarenhet skautveckla det sociala arbetet i Umeå så att fler individer <strong>och</strong> familjer kan få bistånd avtillräckligt hög kvalitet <strong>och</strong> omfattning på hemmaplan. Vi ska arbeta för att höja kvalitetenpå vårt eget arbete inom såväl prevention, utredning <strong>och</strong> bistånd som inom vår egenöppenvård. Vi vill utveckla arbetet mot att kunna göra egna <strong>och</strong> bättre bedömningar avlämpliga insatser i samarbete <strong>med</strong> <strong>andra</strong> interna <strong>och</strong> externa samarbetspartners.Strategin för att nå ett kvalitativt bra socialt arbete är:• Gemensam värdegrund <strong>och</strong> kunskapssyn• Ett systematiskt kunskapsbaserat arbetssätt• Samverkan/samarbete <strong>med</strong> externa aktörer• En välfungerande, flexibel öppenvård• Ett utvecklat familje- <strong>och</strong> nätverksarbeteIFO:s arbete utgår från utredning <strong>och</strong> bedömning av individers <strong>och</strong> familjers behov tillutförande av insatser inom den egna verksamhetsbanken <strong>och</strong>/eller köp av externa insatser.Verksamhetsbanken tillhandahåller en mängd insatser <strong>och</strong> verksamheter för stöd till barn,ungdomar, familjer <strong>och</strong> enskilda vuxna. Som kommun<strong>med</strong>borgare kan man även direktåtnjuta råd <strong>och</strong> stöd från öppna verksamheter, sk. erbjudandeverksamheter.3.5.8 ÖstersundKommunfullmäktige i Östersund fastställer – Plan för socialtjänsten – där inriktningsmål<strong>och</strong> övergripande strategier läggs fast utifrån de fastställda kvalitetsdimensionernatillgänglighet, bemötande, kompetens <strong>och</strong> inflytande. Utifrån planen prioriterarsocialnämnden årligen insatsområden <strong>och</strong> förvaltningen utarbetar en Handlingsplan – <strong>med</strong>prioriterade strategiområden för socialförvaltningen.För 2007-2008 är följande områden prioriterade:• Barnperspektiv• Tidiga insatser• Mäns våld mot kvinnor/kvinnofrid• Öppenvård• Personal/arbetsmiljö• Systematiskt kvalitetsarbete17
Samtliga enheter inom socialförvaltningen har arbetat <strong>med</strong> att konkretisera <strong>och</strong> ta framaktiviteter som styr mot strategiområdena <strong>och</strong> de prioriterade målen. Handlingsplanen följsupp en gång per år av ledningen.4 Försörjningsstöd i Måttbands<strong>kommuner</strong>naKostnaderna för försörjningsstöd varierar mellan Måttbandets ingående <strong>kommuner</strong>.Kostnaden/invånare i Piteå <strong>och</strong> Kalix är mindre än hälften av vad kostnaden är i Sundsvall.Diagram 6: Kostnad för försörjningsstöd, mnkrkr/inv1400120012401000800600594841595657775935 9084002000Kalix Luleå Piteå Skellefteå Sollefteå Sundsvall Umeå ÖstersundDiagrammet redovisar kostnad för försörjningsstöd 2006, VKV, SCBEn liknande bild framträder om man redovisar hur stor andel av befolkningen som erhållerförsörjningsstöd, även om skillnaderna mellan <strong>kommuner</strong>na då inte är lika markanta.Diagram 7: Andel bidragshushåll per 1 000 invånare, %Bidragshushåll/1000 inv30252020,922,317,821,519,527,626,221,7151050Kalix Luleå Piteå Skellefteå Sollefteå Sundsvall Umeå ÖstersundDiagrammet redovisar den procentuella andelen bidragshushåll per 1 000 invånare, Webor 2006Fortfarande är det stora skillnader mellan t.ex. Piteå <strong>och</strong> Sundsvall. Även om skillnaderna i<strong>kommuner</strong>nas struktur är påtagliga (storlek, tätortsgrad, utlandsfödda, etc.) kan skillnaden iförsörjningsstödets omfattning uppfattas som väl stort.18
Finns det då skillnader i bidragstagarnas ekonomiska situation/<strong>kommuner</strong>nas restriktivitetsom påverkar kostnaderna per hushåll? Måttbandet valde att gå vidare genom att studeradet genomsittliga belopp som utbetalats per hushåll <strong>och</strong> månad.Diagram 8: Genomsnittliga belopp som utbetalats per person <strong>och</strong> månad, krGenomsnittlig månadsutbetalning (kr)700060005000491160105442 5605 567662396023569940003000200010000Kalix Luleå Piteå Skellefteå Sollefteå Sundsvall Umeå ÖstersundDiagrammet redovisar den genomsnittliga månadsutbetalningen av försörjningsstöd, Kommundatabasen 2006Återigen redovisar Sundsvall de högsta värdena <strong>med</strong>an Kalix redovisar det lägsta. Kan dettyda på att Kalixborna oftare har möjlighet till annan försörjning <strong>och</strong> att försörjningsstödeti större utsträckning utgör ett komplement till <strong>andra</strong> försörjningsformer (deltidsarbete, a-kassa, sjukpenning, etc.)? Skillnaderna i de genomsnittliga månadsutbetalningarnapåverkas också av att hyreskostnaderna skiljer sig åt mellan <strong>kommuner</strong>na. I Umeå liggerhyresnivåerna högre på grund av stark tillväxt <strong>och</strong> en stor andel nyproducerade lägenheter.Skillnaden kan också förklaras av att antal personer i hushållen är olika stora.4.1.1 Samband mellan kostnader <strong>och</strong> volym försörjningsstödDiagram 9: Kostnad i relation till volym av hushåll som fått försörjningsstödHögre volym Låga kostnader65,5Högre volym Höga kostnader5SundsvallSkellefteåSollefteå4,5Umeå400 600 800 4 Luleå1000 1200ÖstersundKalix3,5PiteåLägre volym Låga kostnader32,52Lägre volym Höga kostnaderDiagrammet redovisar kostnad för ekonomiskt bistånd 2006, kr/inv (VKV tabell 9) <strong>och</strong> andelen (%) avbefolkningen som någon gång under året erhållit ekonomiskt bistånd 2006 (Kommundatabasen)19
Det finns ett klart samband mellan volym <strong>och</strong> kostnad. Färre personer <strong>med</strong> försörjningsstödger också lägre kostnader per invånare.De <strong>kommuner</strong> som i någon mån avviker från det förväntade är Östersund <strong>och</strong> Skellefteå.Östersund har högre kostnader per invånare än genomsnittet i gruppen men en något lägrevolym. För Skellefteå gäller det omvända, dvs. låga kostnader per invånare men <strong>med</strong> ennågot högre volym.Allt bistånd ska enligt lagen (SoL 4:1) syfta till att stärka den enskildes möjligheter att levaett självständigt liv. Försörjningsstödet ska alltså vara utformat så att den enskildesförutsättningar för en egen försörjning stärks.Måttbandet har därför valt att som en av kvalitetsindikatorerna studera andelen långvarigabidragsärenden.Diagram 10: Andel hushåll <strong>med</strong> försörjningsstöd 10-12 månaderAndel hushåll <strong>med</strong> f.stöd 10-12 mån25,020,020,016,120,518,5 18,917,515,013,010,09,15,00,0Kalix Luleå Piteå Skellefteå Sollefteå Sundsvall Umeå ÖstersundDiagrammet redovisar andel (%) hushåll <strong>med</strong> försörjningsstöd 10-12 månader, Kommundatabasen 2006Piteå <strong>och</strong> även i viss mån Kalix skiljer sig från de övriga <strong>kommuner</strong>na genom en lägreandel hushåll <strong>med</strong> stöd 10-12 månader. Det är värt att notera att samtliga <strong>kommuner</strong> iMåttbandet har en högre kvalitet i detta avseende än rikssnittet på 25,5 procent.4.1.2 Samband mellan kostnader <strong>och</strong> kvalitetEtt möjligt sätt att fånga upp sambanden mellan kostnad <strong>och</strong> kvalitet inom försörjningsstödetär att jämföra <strong>kommuner</strong>nas ”övriga” kostnader för försörjningsstödet, dvs.kostnader för handläggning, ledning, administration, etc. <strong>med</strong> den kvalitetsindikator somidentifierats.20
Diagram 11: Övriga kostnader i relation till andel hushåll <strong>med</strong> försörjningsstöd 1-9 månHögre kvalitet Låga kostnader Högre kvalitet Höga kostnader95,0Piteå90,0KalixSkellefteå85,080 130 180 230 280Östersund330 380Umeå80,0SundsvallLuleåSollefteå75,070,0Lägre kvalitet Låga kostnaderLägre kvalitet Höga kostnaderDiagrammet redovisar - ”Övriga” kostnader för försörjningsstöd (VKV 2006) <strong>och</strong>andelen hushåll <strong>med</strong> försörjningsstöd 1-9 mån (Kommundatabasen 2006)I diagram 11 ges det högre poäng till den kommun sam har en större andel av insatserna iintervallet 1-9 månader, dvs. insatser utöver de som redovisas i diagram 10.Skellefteå, Piteå <strong>och</strong> Kalix förefaller att vara goda exempel. Måttet är lite problematiskteftersom en större eller mindre del av <strong>kommuner</strong>nas insatser för att bryta långvarigtsocialbidragsberoende sker utanför socialtjänsten <strong>och</strong> i <strong>kommuner</strong>nas funktioner förarbetsmarknads-, näringslivs- eller integrationsfrågor.Måttet kan ändå ligga till grund för en diskussion om försörjningsstödets effektivitet.4.1.3 Kommunernas kommentarer omkring försörjningsstödPiteåEtt exempel på att ersätta passivt försörjningsstöd <strong>med</strong> aktiviteter <strong>och</strong> sysselsättning.Kommunen har ett nära samarbete mellan socialtjänsten <strong>och</strong> arbetsmarknadsenheten som isin tur samarbetar <strong>med</strong> Arbetsför<strong>med</strong>lingen. Målgruppen är unga upp till 25 år menutveckling sker även mot vuxna. Samarbetet går ut på att arbetsmarknadsenheten handharärendena. Försörjningsstöd ges i max 3 månader. Därefter sker arbetsmarknadsinsats därAF:s resurser <strong>nytt</strong>jas.Kommunen har uppkoppling mot Riksförsäkringsverkets (RFV) databas där man kankontrollera inkomster från Försäkringskassan innan beslut tas om försörjningsstöd.Försörjningsstödshandläggarna är duktiga på att villkora försörjningsstöd som förskott påannan förmån. Under 2007 uppgick detta till cirka 2 mnkr. Bevakningsrutiner föråterbetalning finns för såväl sjukpenning som A-kassa. Piteå kommun har socialsekreterarkompetenspå de personer som arbetar <strong>med</strong> försörjningsstöd. Dessutom är det höga krav påpersonligt besök för att utreda försörjningsstödet.21
KalixKommunens försörjningsstöd ökade <strong>med</strong> 2 mnkr åren 2003-2006. Hälften av den totalakostnaden 2006 betalades till gruppen upp till 25 år. Detta blev starten på en utredning omungdomsarbetslöshetens effekter <strong>och</strong> ett beslut om att skapa ett samarbete kring arbetsmarknadsfrågorför ungdomar i åldern upp till 25 år.Projktet, som startade 2007 <strong>och</strong> heter Arena Ung, sänkte kostnaderna <strong>med</strong> knappt 1,1 mnkrför gruppen upp till 25 år.Inriktningen ligger nu på att stärka återgången till arbetsmaknaden även för de äldreåldersgrupperna samt att utveckla utredningsarbetet de tre första månaderna avförsörjningsstödsberoendet för att på så vis hitta arbetsmetoder. Metoder som i samverkan<strong>med</strong> Arbetsför<strong>med</strong>ling <strong>och</strong> Försäkringskassa leder bort ifrån beroende av försörjningsstödpå ett tidigt stadium. På så sätt erhålls mer tid för arbete <strong>med</strong> det långvariga beroendet.SkellefteåJämförelserna i rapporten speglar kommunens situation 2006. Ungdomsarbetslösheten iSkellefteå var då fortfarande hög <strong>och</strong> andelen riktade arbetsmarknadsinsatser (KPU <strong>och</strong>UVG) till ungdomar under 25 år var också hög. Detta innebar i sin tur att fler personer fickförsörjningsstöd av kompletterande karaktär vilket innebar lägre kostnader förförsörjningsstöd/hushåll. I Skellefteå har det även traditionellt funnits en hög andelpersoner som varit anslutna till en a-kassa. Både dessa faktorer har förändrats i Skellefteåunder 2008 varför ett dagsaktuellt diagram sannolikt skulle ge en annorlunda bild.4.2 FörsörjningsmåttEn ytterligare bredare belysning av försörjningssituationen i <strong>kommuner</strong>na får man genomatt ta in de försörjningsformer som finns inom socialförsäkrings- <strong>och</strong>arbetsmarknadssystemen.Diagram 12: Försörjningsmått, kronor per invånare30 000Försörjningsmått kr/inv.25 00020 00015 00010 0005 0000FörsörjningstödA- kassaS:a Sjukkassa*Kalix Luleå Piteå Skellefteå Sollefteå Sundsvall Umeå Östersund22
Tabell 1: Försörjningsmått, ersättningstyperErsättningstyp Kalix Luleå Piteå Skellefteå Sollefteå Sundsvall Umeå ÖstersundS:a Sjukkassa* 19 777 16 202 20 815 20 825 18 018 16 849 14 402 18 920A- kassa 6 717 4 834 5 483 3 990 7 424 4 899 3 013 4 415Försörjningstöd 932 1 349 643 1 450 1 525 1 739 1 261 1 060S:a ersättningar 27 425 22 385 26 941 26 265 26 967 23 487 18 675 24 395* Arbetsskadeförsäkring, Yrkesskadeförsäkring, Sjuk- <strong>och</strong> Aktivitetsersättning, Rehabersättning <strong>och</strong> SjukpenningUppgifter till diagram <strong>och</strong> tabell är hämtat från: Försörjningstöd - Socialstyrelsen, A-kassa - IAF, Försäkringskassan - Via FK:sstatistikenhet, Befolkning – SCB 2007Kalix, Piteå, Sollefteå <strong>och</strong> Skellefteå är de <strong>kommuner</strong> som har det högsta värdet förförsörjningsmåttet – mer än 26 000 kr/inv. Piteå avviker genom låga kostnader förkommunalt försörjningsstöd <strong>och</strong> istället höga kostnader för sjukpenning. Sundsvall, somhar höga socialbidragskostnader, visar sig ha ett totalt försörjningsmått som ligger undergenomsnittet för Måttbands<strong>kommuner</strong>na.5 Missbruk5.1 Utgångspunkt <strong>och</strong> beskrivningKostnad• Kostnad i relation till volym (andel invånare i missbruksvård)Kvalitet• Kostnad i relation till missbruksindex (andel i öppen respektive sluten vård, LVM)5.1.1 Kostnad i relation till volymDiagram 13: Kostnad i relation till volym (andel invånare i missbruksvård)Hög volym Låga kostnaderHög volym Höga kostnaderPiteå0,800,700,60Luleå0,50Östersund200 300 400 0,40 500 600 700 800SollefteåUmeåSkellefteåKalix0,300,20SundsvallLägre volym Låga kostnader0,10Lägre volym Höga kostnaderDiagrammet visar kostnader för missbrukarvård, kr/inv (VKV tabell 9) <strong>och</strong> volym uttryckt i andel personer21-64 år <strong>med</strong> institutionsvård boende eller öppenvård (SoS Jämförelsetal för socialtjänsten 2006 tabell 16)23
Tabell 2: Volym % <strong>med</strong> insats av invånare 21-64 årInst. vård Boende Öppenvård SummaKalix 0,06 0,05 0,25 0,36Luleå 0,08 0,17 0,30 0,55Piteå 0,05 0,15 0,61 0,81Skellefteå 0,02 0,03 0,31 0,36Sollefteå 0,03 0,09 0,25 0,37Sundsvall 0,07 0,13 0,05 0,25Umeå 0,07 0,10 0,19 0,36Östersund 0,06 0,16 0,29 0,51Anmärkningsvärt är de stora skillnaderna (både vad avser kostnader <strong>och</strong> volym) mellan<strong>kommuner</strong>na, <strong>med</strong> Piteå <strong>och</strong> Sundsvall som ytterligheter.PiteåNästan alla (92 procent) som söker hjälp <strong>och</strong> stöd för sitt missbruk får detta genomöppenvårdsinsatser.Öppenvård inom missbruksområdet erbjuds utan föregående beslut om insats, vilketinnebär en öppen ingång som socialsocialtjänsten anser befrämjar frivillig vård <strong>och</strong> stöd.Exempel på insatser som erbjuds utan föregående utredning/beslut om insats:• Alkoholrådgivning• Drogtester• Stöd/behandlingssamtal• Som komplement använda köpta öppenvårdsinsatser av behandlingshem förgrupper av missbrukare• Gruppverksamhet för barn till missbrukare• Farstulägenheter (lägenheter som kommunen hyr <strong>och</strong> som tillfälligt kan hyras ut i<strong>andra</strong> hand) - ett gott samarbete <strong>med</strong> PiteBo• Trappenlägenheter (lägenheter som hyrs ut i <strong>andra</strong> hand som kan övergå tillförstahandskontrakt om det fungerar bra) - ett gott samarbete <strong>med</strong> PiteBo• Haschprogrammet framförallt till ungdomar• Missbrukande ungdomar (
Måttbandet vill poängtera att detta index bara kan ge en indikation på hur <strong>kommuner</strong>nasmissbruksverksamhet fungerar. Det krävs betydligt fler parametrar <strong>och</strong> <strong>jämförelse</strong>punkterför att ge en bredare <strong>och</strong> djupare bild av kommuens verksamheter.5.2.1 Kostnad i relation till missbruksindexDiagram 14: Kostnad i relation till missbruksindexHögre kvalitet Låga kostnader20,0Högre kvalitet Höga kostnaderSollefteåSkellefteå18,0Östersund16,0200 Piteå 300 400 Luleå 500 600 Umeå 700 80014,012,0KalixSundsvallLägre kvalitet Låga kostnader10,0Lägre kvalitet Höga kostnaderDiagrammet redovisar kostnad för missbruksvård, kr/inv 2006 (VKV tabell 9) <strong>och</strong> volym uttryckt som ettindexvärde sammanvägt missbruksindex (Måttbandet)Skellefteå <strong>och</strong> Sollefteå kommun är de <strong>kommuner</strong>na i gruppen som kan redovisa högrekvalitet (utifrån detta index) <strong>och</strong> samtidigt låga kostnader.SkellefteåNågra exempel från Skellefteå:• Öppenvårdsteam - ger skräddarsydda behandlingsinsatser i missbruk förungdomar 13-25 år <strong>och</strong> deras familjer. Här finns också ett särskilt haschprogram.• Rådgivningen Oden - ger rådgivning i alkohol- <strong>och</strong> drogfrågor <strong>och</strong> har enlösningsinriktad öppenvårdsbehandling för missbrukare <strong>och</strong> deras anhöriga.Kostnadsfritt. 2007 hade Oden 354 klienter• Torpvägen - ett övergångsboende för missbrukare. Här finns uppsökandeverksamhet gentemot tidigare boende• Dubbeldiagnosteam - ett stödteam på fyra personer tillsammans <strong>med</strong>vuxenpsykiatrin för gruppen psykiskt störda missbrukare. 2007 var 37 klienterinskrivna. DD-boende i samverkan <strong>med</strong> kommunens handikappomsorg• MOA – 3 team (2 vårdbiträden/team) sköter all hemtjänst hos äldre missbrukare• Solkraft - arbetsrehabiliterande verksamhet för långtidssjukskrivna/arbetslösa,däribland många missbrukare. 618 personer var inskrivna i verksamheten 2007.Verksamheten finansieras till 75 procent av externa intäkter• Läke<strong>med</strong>elsassisterad behandling (Subutex) - drivs av psykiatrin i samarbete<strong>med</strong> socialtjänsten. Är främst riktad mot heroinmissbrukare. Idag finns ett 60-talinskrivna25
SollefteåSedan ett antal år har Sollefteå fokuserat på att utveckla öppenvården bl.a. genom attkompetenshöja personal inom vissa evidensbaserade metoder. Med begränsade resurser harkommunen försökt bygga en så bred öppenvård som möjligt utifrån ett systemiskt tänkandesom fokuserar på den enskildes/familjens förändringsarbete; här, nu <strong>och</strong> framåt <strong>med</strong>lösningsinriktade samtalsmetoder <strong>och</strong> nätverksarbete. Mycket finns att förbättra <strong>och</strong>utveckla vidare. En stabil personalgrupp <strong>och</strong> en konskekvent utbildningsplanering harbidragit till en positiv utveckling.• Vita Villan - öppenvårdsbehandling i huvudsak enligt Minnesotamodellen, förpersoner <strong>med</strong> beroendeproblematik <strong>och</strong> deras anhöriga- Motivation - enskilt <strong>och</strong> i grupp- Behandling – beroende-, återfall-, <strong>med</strong>beroende-, kriminalitet- m.fl.- Eftervård- Sysselsättning• Ungdomsteam - familjebehandlare <strong>och</strong> behandlingsassistenter- Familjebehandling, -stöd- Haschprogram (enskilt)- Kriminalitetsprogram (enskilt)• Socialpsykiatrins boendestöd - <strong>med</strong> handledning från Vita Villan6 Barn <strong>och</strong> unga6.1 Utgångspunkt <strong>och</strong> beskrivningKostnad• Kostnad i relation till volym (andel barn/unga <strong>med</strong> insats av socialtjänsten)Kvalitet• Kostnad i relation till index (Serviceutbud)• Kostnad i relation till resultatindex - objektivt mått (utredningstid, effekter avavslutade ärenden)• Kostnad i realtion till resultat av brukarundersökning - subjektivt mått6.1.1 Kostnad i relation till volym (andel barn/unga <strong>med</strong> insats)Tabell 4: Volym % <strong>med</strong> insats av invånare 0-20 årInst +fam.hemÖppenvårdSummaKalix 0,66 1,4 2,06Luleå 0,71 1,14 1,85Piteå 0,69 1,5 2,19Skellefteå 0,61 1,6 2,21Sollefteå 0,4 0,86 1,26Sundsvall 0,75 1,54 2,29Umeå 0,49 1,7 2,19Östersund 0,87 1,33 2,226
Diagram 15: Kostnad i realtion till volym (andel barn/unga <strong>med</strong> insats)Högre volym Låga kostnaderHögre volym Höga kostnader2,82,62,4SundsvallSkellefteåPiteå2,2ÖstersundUmeåKalix2,0750 950 1 150 1 350 1 550 1 7501,8Luleå1,6SollefteåLägre volym Låga kostnader1,41,2Lägre volym Höga kostnaderDiagrammet redovisar kostnad för barn <strong>och</strong> unga, kr/inv 2006 (VKV tabell 9) <strong>och</strong> volym uttryckt som andelenpersoner 0-20 år <strong>med</strong> institutions- familhems- eller öppenvård (SoS Jämförelsetal 2006 tabell 13)Skellefteå <strong>och</strong> Piteå är de <strong>kommuner</strong> som redovisas inom området för högre volym <strong>och</strong>låga kostnader.Verksamheten i Skellefteå är uppbyggd utifrån principen om att närhet <strong>och</strong>hemmaplanslösningar, i kombination <strong>med</strong> en välutbildad personal, ger hög kvalitet <strong>och</strong>låga kostnader.Verksamheten i Piteå bygger en satsning <strong>med</strong> att erbjuda massiva insatser på hemmaplan,genom ”VågaVilja”. Satsningen har gett resultat genom förkortade vårdtider <strong>och</strong>förhindrande av placering. Piteå bedriver ett aktivt arbete för att hitta alternativ till kraftigtförstärkta familjehem, genom bl.a. placeringar i förstärkta familjehem inom ramen förkommunens samverkansprojekt i norrbotten. Dessutom pågår arbete <strong>med</strong> tidiga insatsergenom resurscentrum som på sikt förhoppningsvis ska bidra till att placeringar undviks.6.2 Index – serviceutbud barn <strong>och</strong> ungaI Måttbandets index för serviceutbud barn <strong>och</strong> unga (se bilaga X) ingår både allmänt <strong>och</strong>riktat förebyggande arbete. Här poängsätts bl.a. föräldrastöd, ungdomsmottagning,uppsökande verksamhet, skolsamverkan, m.m. Poäng har erhållits för både tidiga insatser<strong>och</strong> specialinsatser gällande ungdomars alkohol- <strong>och</strong> drogproblematik.Kommunen har fått högre poäng om en insats kan erhållas både som serviceinsats <strong>och</strong> sombiståndsbeslut. Poäng utdelas också för hemmaplanslösningar, egna HVB-hem, förstärktafamiljehem, m.m.27
Diagram 16: Kostnad i relation till index serviceutbud - barn <strong>och</strong> ungaHögre kvalitet Låga kostnaderHögre kvalitet Höga kostnader60,0Umeå55,050,0SundsvallÖstersundSkellefteå45,0Sollefteå750 950 1 150 40,0 1 350 1 550 1 750PiteåLuleå35,030,025,0Kalix20,0Lägre kvalitet Låga kostnaderLägre kvalitet Höga kostnaderDiagrammet redovisar kostnad för barn <strong>och</strong> unga, kr/inv 2006 (VKV tabell 9) <strong>och</strong> antal poäng i indexserviceutbud barn <strong>och</strong> unga (Måttbandet)Skellefteå <strong>och</strong> Sollefteå är de enda <strong>kommuner</strong>na i gruppen som redovisas inom områdetför högre kvalitet <strong>och</strong> låg kostnad.SkellefteåPrecis som kommenterats tidigare är Skellefteå kommuns IFO-verksamhet uppbyggdutifrån principer om närhet <strong>och</strong> hemmaplanslösningar vilket gett kommunen lägrekostnader <strong>och</strong> enligt denna mätning också en högre kvalitet. Några exempel från Skellefteåkommun:• Familjegården- Stöd <strong>och</strong> förändringsarbete i familjer <strong>med</strong> barn 0-12 år i hemmiljö- Utvecklingsbedömningar- Tidigt föräldrastöd – under barnets första år- Stödgrupp för unga mammor- Stödgrupper för barn till missbrukare, barn <strong>med</strong> psykiskt sjuka föräldrar,barn som bevittnar våld- Föräldrautbildning på Familjecentral- E-postfrågelåda om föräldraskap• Öppenvårdsteamet- Stöd <strong>och</strong> förändringsarbete <strong>med</strong> ungdomar 13–25 år- Familjesamtal/familjebehandling- Insatser för missbrukare, bl. a haschprogram- Förstärkt familjehemsvård- RePulse (ART) – känslokontrollträning- KLIV – Individuellt utformat gymnasieprogram <strong>med</strong> socialt stöd <strong>och</strong>praktik på arbetsplats28
SollefteåSom tidigare beskrivits har Sollefteå utvecklat öppenvård <strong>och</strong> även hemmaplanslösningarsamt egen förstärkt familjehemsvård. Närhetsprincipen är viktig <strong>och</strong> även ett systemiskttänkande som som fokuserar på den enskildes/familjens förändringsarbete; här, nu <strong>och</strong>framåt, <strong>med</strong> lösningsinriktade samtalsmetoder <strong>och</strong> arbete <strong>med</strong> nätverk. Socialsekreterarnaarbetar <strong>med</strong> förändringsfokus redan i inledande kontakter <strong>med</strong> klienten. En anmälare (t.ex.skolan) har en viktig roll: Hur ska det se ut för att anmälaren inte ska känna oro <strong>och</strong> när ärdet uppnått?• Familjebehandling - familjebehandlare <strong>och</strong> behandlingsassistenter• Äventyrspedagogik - i grupp• Kriminalitetsprogram - enskilt• Stödgrupper - för barn som upplevt missbruk <strong>och</strong> våld i hemmet• KOMET - föräldra- (yngre barn), tonårs- (föräldrar till ungdomar), Skol- (användsav skolan personal i samverkan <strong>med</strong> IFO). KOMET-grupper hålls av egenvidareutbildad personal som har intresse (utredande socialsekreterare m.fl.)• Förstärkt familjehemsvård - familjehemmen får tät handledning av utbildadesocialsekreterare, täta uppföljningar av tydliga vård- <strong>och</strong> genomförandeplaner m.m.6.3 Kostnad i relation till resultatindex barn <strong>och</strong> ungaMåttbandets resultatindex omfattar utredningstid (andel utredningar som avslutats inom 4månader), genomförandeplaner (antal ärenden som har genomförandeplaner enligt SosFs-2006:5) samt effekter av avslutade ärenden (andel som inte är föremål för bistånd). Destofler avslutade ärenden som inte kvarstår <strong>med</strong> bistånd desto högre poäng.För de <strong>kommuner</strong> som genomfört brukarenkäter i verksamhet har poäng utdelats förandelen positiva svar.Diagram 17: Kostnad i relation till resultatindexGoda resultat Låga kostnader10,5SkellefteåGoda resultat Höga kostnaderÖstersund8,5Luleå6,5SundsvallUmeå750 950 1 150 1 350 1 550 1 7504,5KalixSollefteå2,5Piteå0,5Lägre resultat Låga kostnaderLägre resultat Höga kostnaderDiagrammet redovisar kostnad för barn <strong>och</strong> unga, kr/inv 2006 (VKV Tab 9) <strong>och</strong> antal poäng i resultatindexBarn <strong>och</strong> unga (Måttbandet)29
Skellefteå är den enda kommun som redovisas i rutan för goda resultat <strong>och</strong> samtidigt lågakostnader. Luleå, Umeå <strong>och</strong> Sundsvall bildar ett kluster nära genomsnittet. Östersundavviker <strong>med</strong> högt resultatindex <strong>och</strong> höga kostnader <strong>med</strong>an Piteå <strong>och</strong> i viss mån även Kalixavviker <strong>med</strong> lägre resultat men samtidigt också <strong>med</strong> låga kostnader.SkellefteåSkellefteå har hamnat högt upp i resultatdiagrammet genom att man kan uppvisa högavärden på samtliga områden som utvalts för mätning i kombination <strong>med</strong> låga kostnader.Skellefteå har, som också påpekats tidigare, en stor egen öppenverksamhet som utgörgrunden för kostnadseffektiva hemmaplanslösningar.Andelen utredningar som avslutas inom 4 månader ligger på 79 procent. Införandet avutredningsmetoden BBIC gör dock att denna siffra befaras sjunka de närmaste åren. Dengenomlysning av ärenden som gjorts under en särskild mätperiod visar att det finns en högandel av ärenden som avslutats <strong>och</strong> som sen inte återkommer i Skellefteå.PiteåPiteå når en låg poäng vad avser resultatindex för barn <strong>och</strong> unga utifrån de parametrar somingår i indexet. Under 2007 var utredningstiderna alldeles för långa, men har under 2008förbättrats från 58 % - 85 % som genomförs inom utsatt tid, där<strong>med</strong> har ocksågenomsnittligt antal utredningsdagar förbättrats. Genom att Piteå har en (1) öppen ingångdär flertalet ärenden erbjuds service istället för att inleda utredning, så blir ett <strong>med</strong>elvärdepå antalet utredningsdagar troligen högre för Piteå, då de enkla/korta ärendena inte räknas<strong>med</strong> i genomsnittet för Piteå Kommun.Piteå genomför inte i dagsläget någon kontinuerlig brukarundersökning <strong>och</strong> har heller intelyckats <strong>med</strong> att genomförandeplaner utförs i alla ärenden.6.4 Kostnad i relation till resultat av brukarenkätDiagram 18: Kostnad i relation till resultat av brukarenkätHögre brukarvärding Låga kostnader Högre brukarvärding Höga kostnader95,00%Skellefteå90,00%85,00%-40,0 -30,0 -20,0 -10,0 0,0 10,0 20,0 30,0 40,0Östersund80,00%UmeåLägre brukarvärding Låga kostnader75,00%Lägre brukarvärding Höga kostnaderDiagrammet redovisar avvikelse från standardkostnad 2006, individ- <strong>och</strong> familjeomsorg (VKVtabell 11) <strong>och</strong> antal poäng (resultat) i brukarenkät30
Tre <strong>kommuner</strong> (Skellefteå, Östersund <strong>och</strong> Umeå) har genomfört en gemensam brukarenkät- dock inte vid exakt samma tidpunkt. Fler av Måttbandets <strong>kommuner</strong> är på väg in i dettakommunsamarbete.SkellefteåSkellefteå fick ett sämre resultat när frågan om stödet till utsatta ställdes till ett litet urvalav <strong>med</strong>borgarna. När frågan om nöjdhet ställs direkt till samtliga <strong>med</strong>borgare som <strong>nytt</strong>jartjänsten erhålls ett betydligt bättre resultat. Det var första året som Skellefteå genomfördedenna typ av enkät. Den kommer nu att genomföras årligen <strong>och</strong> intressant blir hurkommunen ska klara att bibehålla det goda resultatet.UmeåUmeå har genomfört årliga brukarundersökningar sedan 2002. Enkätundersökningen somgår ut till samtliga brukare genomförs <strong>med</strong> två skilda syften: Dels utförs undersökningen isyfte att följa upp kvalitetsmålet, <strong>och</strong> ge bilden av hur brukarna upplever kvaliteten vidmättillfället. Det <strong>andra</strong>, <strong>och</strong> kanske det viktigaste syftet <strong>med</strong> enkätundersökningen är att gevåra verksamheter underlag för målsättningar i styrkortet <strong>och</strong> arbetet <strong>med</strong> ständigaförbättringar. Svarsfrekvensen för IFO ligger på cirka 40 procent <strong>och</strong> andelen nöjda harförbättrats något för varje år som undersökningen genomförts.ÖstersundÖstersunds brukarenkät visar att 84 procent var nöjd <strong>med</strong> den hjälp <strong>och</strong> rådgivning som defått. 81 procent anser att den hjälp/rådgivning de fått uppfyllt deras förväntningar <strong>och</strong> 81procent ansåg att den hjälp/rådgivning de fått låg mycket nära det bästa som kunde fås.Östersund får där<strong>med</strong> anses hålla en hög kvalitet på utförda tjänster.6.5 Goda exempel6.5.1 Ungdomshälsan i SkellefteåVerksamheten startade 2008-04-23 <strong>och</strong> är ett samarbete mellan socialtjänsten (1 tjänst),landstinget (2 tjänster) <strong>och</strong> skolan (0,75 tjänst). Övriga samhällsaktörer finns <strong>med</strong> somkontaktpersoner i nätverk. Verksamheten vänder sig till ungdomar i åldern 16-25 år.Ungdomshälsan ger en lättillgänglig <strong>och</strong> kvalificerad rådgivning, stöd <strong>och</strong> vägledning, ifysiska, psykiska <strong>och</strong> sociala frågor.6.5.2 ResursCentrum i PiteåResursCentrum (RC) i Piteå utgör en ingång för <strong>med</strong>borgare, skola eller <strong>andra</strong> aktörer somvill göra en ansökan/anmälan om stöd. Enheten utgör en sammanslagning avmottagningsgruppen på utredningsenheten <strong>och</strong> personal från skolans elevhälsa. Målet ärbl.a. att verka för tidiga insatser genom att erbjuda service utan myndighetsutövning i etttidigt skede, vilket också skett. Serviceinsatser ges utan att dokumenteras samtidigt somstatistik på antal ärenden förs. Förutom stöd direkt till familjer eller genom skolan, därstödet är frivilligt, har också RC ansvar för myndighetsutövning. Länsstyrelsen har vid sintillsyn granskat RC <strong>och</strong> har inte riktat någon kritik mot handläggningen av vare sigserviceärenden eller myndighetsärenden.Utvärdering visar att allt fler unga får stöd <strong>och</strong> service istället för bistånd. Andelen ärenden<strong>med</strong> service har ökat från 39 till 51 procent mellan 2006 <strong>och</strong> 2008.31
Samverkan <strong>med</strong> skolan har ökat, ärenden där skolan gör anmälan har minskat <strong>med</strong> 40procent, samtidigt som andelen ärenden <strong>med</strong> råd/stöd i samverkan har ökat. Totalt harantalet myndighets- <strong>och</strong> serviceärenden på RC ökat från 309 (2006) till 401 (2008) vilketär en ökning <strong>med</strong> cirka 30 procent. Ökningen har kunnat genomföras inom samma ramgenom överflyttning av resurser från utredning till resurscentrum.Tesen är att förebyggande arbete <strong>och</strong> tidiga insatser på sikt kommer att minska antaletkomplexa ärenden <strong>med</strong> barn <strong>och</strong> unga.6.5.3 ”Tilda” i UmeåKommunfullmäktige i Umeå beslutade 2005 att ge Socialnämnden i uppdrag att i samverka<strong>med</strong> kommunens övriga nämnder <strong>och</strong> kraftsamla kring förebyggande insatser för barn <strong>och</strong>ungdomar i Umeå.Arbetet ska dels stärka folkhälsoperspektivet för barn- <strong>och</strong> ungdomar, dels fokusera påtidiga behandlingsinsatser kring ungdomar <strong>och</strong> deras familjer <strong>med</strong> tecken på tilltagandesocial problematik. Arbetet ska präglas av stor öppenhet för nya arbetsmetoder <strong>och</strong> insatserdär föreningsliv <strong>och</strong> frivilligorganisationer ses som en resurs för att komma övertraditionella ansvarsgränser. Insatserna ska <strong>med</strong> fördel kopplas till barn <strong>och</strong> ungdomarsnaturliga vardag i hemmamiljö. För dess extraordinära preventiva insatser tilldelassocialnämnden en särskild budget på 10 mnkr/år. Resurserna ska sammankopplas <strong>med</strong>resurser <strong>och</strong> aktörer inom föreningslivet, arbetslivet, vård- <strong>och</strong> behandling samt forskning<strong>och</strong> utveckling.Det förebyggande arbetet för barn <strong>och</strong> unga kom att kallas TILDA. Arbetet leds av enstyrgrupp bestående av förvaltningscheferna för socialtjänsten, för- <strong>och</strong> grundskoleförvaltningen,gymnasie- <strong>och</strong> vuxenutbildningsförvaltningen, fritidsförvaltningen <strong>och</strong>kulturförvaltningen samt förvaltningscheferna för de tre kommundelsförvaltningarna.Samverkan över förvaltningsgränserna är en viktig ledstjärna i arbetet <strong>med</strong> TILDA.I 2007 års verksamhetsberättelse kan noteras att från starten har 37 olika projekt bedrivitsinom TILDA <strong>med</strong> olika förvaltningar <strong>och</strong> föreningar som initiativtagare. 14 projekt haravslutats <strong>och</strong> av dessa har flera fortsatt inom ramen för ordinarie budget <strong>och</strong> verksamhet.Dessa omfattande satsningar på olika förebyggande insatser har haft <strong>och</strong> bedöms ha enlångsiktig effekt innebärande bl.a. att behovet av placeringar utom det egna hemmet skaminska.7 Slutsatser utifrån styrgruppens uppdragUppdraget från styrgruppen har varit att undersöka effektivitet inom individ- <strong>och</strong><strong>familjeomsorgen</strong>. Effektivitet är ett mått som mäter kostnad i förhållande till kvalitet.Kvalitet uttrycks i många <strong>kommuner</strong> som tillgänglighet, inflytande, bemötande <strong>och</strong>kompetens.Det kan konstateras att när det gäller kostnadsmått finns i Sverige en relativt godöverensstämmelse <strong>och</strong> tillförlitlighet <strong>med</strong>an det för kvalitetsmått kan konstateras detmotsatta. Många kvalitetsmått är under utarbetande <strong>och</strong> kommer <strong>med</strong> all sannolikhet attförändras <strong>och</strong> justeras flera gånger under de närmaste åren.32
Måttbandet har utifrån ovanstående valt att undersöka effektiviteten inom de olika<strong>kommuner</strong>nas IFO-verksamheter. Arbetet har visat att effektivitet kan mätas ur olikaperspektiv beroende på vilka kostnads- <strong>och</strong> kvalitetsmått som man väljer att studera.7.1 KostnadEtt kostnadsmått som använts i <strong>jämförelse</strong>rapporten är kostnaden uttryckt som avvikelsemellan verksamhetens verkliga kostnad <strong>och</strong> den beräknade standardkostnaden. Varjekommun tilldelas årligen i det kommunala utjämningssystemet en standardkostnad för sinIFO-verksamhet. Standardkostnaden är en teoretiskt framräknad normkostnad utifrånåldersstruktur, social struktur <strong>och</strong> geografiska förutsättningar. Lite förenklat skulle mankunna säga att om en kommuns verkliga kostnad ligger i nivå <strong>med</strong> standardkostnaden såfinns också goda möjligheter att tillhandahålla en verksamhet som både till innehåll <strong>och</strong>omfattning ligger på en riksgenomsnittlig nivå.Andra kostnadsmått som använts är brutto- <strong>och</strong> nettokostnadsmått från <strong>kommuner</strong>nasräkenskapssamm<strong>andra</strong>g (RS) uppdelade på olika verksamhetsområden.7.2 KvalitetRapporten utgår från att kvalitet är ett mångfacetterat begrepp. Flera <strong>kommuner</strong> jobbar<strong>med</strong> begreppen tillgänglighet, kompetens, inflytande <strong>och</strong> bemötande. Måttbandet har valtatt presentera måtten utifrån följande tre kvalitetsbegrepp.Struktur• Uttryckt som Volym (tillgänglighet)Process• Serviceutbud (övergripande index <strong>med</strong> försörjningsstöd, missbruksindex <strong>och</strong> indexför barn <strong>och</strong> unga)Resultat• Medborgarnas uppfattning av kommunens stöd till utsatta (fråga ur SCB:s<strong>med</strong>borgarenkät 2006 alt 2007) - subjektivt mått• Brukarnas upplevelse av kvalitet utifrån brukarundersökningar för de <strong>kommuner</strong>som gjort sådana• Resultatindex (utredningstid, effekter avslutade ärenden) - objektivt mått7.3 EffektivitetI rapporten har Måttbandet utifrån ovanstående valt att mäta effektivitet genom att kopplasamman kostnads- <strong>och</strong> kvalitetsmått uttryckta som:1. Kostnader i förhållande till tillgänglighet (volym)2. Kostnader i förhållande till serviceutbud3. Kostnader i förhållande till resultat ur ett <strong>med</strong>borgar- <strong>och</strong> brukarperspektiv (bådeobjektiva <strong>och</strong> subjektiva mått)Ett av <strong>jämförelse</strong>projektets syften är att hitta goda exempel i de olika undersökningar somgenomförs. Resultatet visar att olika <strong>kommuner</strong> kan utgöra goda exempel beroende påvilket kvalitetsmått som effektiviteten beräknas utifrån.33