Genus- och mångfaldsperspektiv i arkivverksamhetdets befolkning I 99 5. Det finns såvällikheter somskillnader mellan etniskt mångfaldsarbete och jämställdhet.Mycket av jämställdhetsarbetet baseraspå idealet om lika möjligheter oberoende av kön.Effektivitets- och lönsamhetsargument, konkurrenssamt bättre ledning och hantering av de anställdasolikheter anges inte som motivering tillsatsningen på jämställdhet.En del framhåller internationell verksamhet somexempel på mångfaldsarbete. Men även de mångfaldigakulturella skillnaderna i Sverige måste synliggöras.Orden etnicitet och kultur handlar intebara om andra etniciteter och andra kulturer. Kulturellmångfald är ett bredare begrepp än etniskmångfald i och med att kulturell mångfald omfattarsociala grupper i vid demografisk mening,medan etnisk mångfald tar hänsyn till det som harmed folkgrupper att göra och därmed utestängerinfödda manliga respektive kvinnliga grupper ochåldersgrupper. Detta framhålls exv i skriften"Mångfald- en bristvara i högskolan? SFS rapportom mångfaldsarbete i högskolan"Mångfaldssatning kan ge nya impulser och därmedhöja kvaliteten på verksamheten. Likriktningär inte alltid det bästa. Internationaliseringen (EUoch globalisering) betonar betydelsen av kulturellmångfald. I en pluralistisk organisation utgår manifrån att både skillnader och likheter spelar storroll för organisationens utveckling och framgång.Av ovanstående torde det framgå att en kombinationav genus- och mångfaldsperspektiv i hög gradkan berika och utveckla kulturarvsarbete.Hur kan genus- och mångfaldsperspektivintegreras i arkivverksamheten?Genus- och mångfaldsperspektiv kan genomsyra allarkivverksamhet. Det handlar i hög grad om attompröva verksamheten på flera områden. En reflexivanalys av hur vi hittills arbetat är lämpliginnan vi börjar diskutera fortsättningen. Vi har ju enviss vana vid historiska perspektiv.Först kan man börja med att utifrån dessa nyaperspektiv pröva vilka värderingar som har formatde organisationer som vi ingår i. Vilka normer styrverksamheten och hur rekryteras personalen? Må-le t måste ju vara att våra institutioner inte sluter sigoch konserverar gamla system som hindrar impulserutifrån. Vi måste i vår verksamhet vara medvetnaom de maktstrukturer som finns i samhället istort och hur de påverkat alla samhälleliga organisationer(inklusive våra egna) och de arkiv som vivårdar. Detta är viktiga kunskaper för att vi skallkunna bedriva arkivverksamhet på ett så bra sättsom möjligt.Hur kan arkivpersonalen tillföras dessa nya perspektiv?De bör naturligtvis integreras i arkivutbildningenmen även ingå i intern fortbildning.Men det är också nödvändigt att vi ser vår egenverksamhet i ett internationellt perspektiv. Vi bordefrämja ett internationellt utbyte, både när detgäller personal och kunskaper, som får oss atteventuellt ompröva våra metoder. Eftersom vi börvidga våra perspektiv för att bättre kunna speglaolika kulturer bör vi också ta del av olika vetenskapssyner.Det kan vi göra genom att stimuleratill forskning inom våra arkivinstitutioner menockså samarbeta med andra kulturinstitutioner.Arkivvetenskapen borde härigenom kunna berikasoch utvecklas.Hur ser våra bestånd ut idag och hur ser arkivbildningenut på fältet? Vad styr arkivbildningenoch hur kan den påverkas? Inom den verksamhetsom styrs av arkivlagen idag flnns det möjligheteratt påverka myndigheter att försöka strukturerasina arkiv så att forskning på alla nivåer och medolika perspektiv skall kunna bedrivas. Ur demokratisynpunktär det t ex viktigt att kulturella skillnaderliksom skillnader mellan könen i effekternaav offentlig verksamhet synliggörs. Olikheter mellan"centralmakten" och lokalsamhällen på skildahåll i Sverige är en del av mångfalden, som vi måstebevaka.Avspeglar de mottagna enskilda arkiven utifrånett genus- och mångfaldsperspektiv på ett representativtsätt exempelvis enskild företagsamhet?Samma slag av frågor kan ställas till föreningsfolkrörelse-och personarkiv. Blir man medvetenom eventuella skevheter finns det ju också möjlighetatt göra något åt dem. Vi bör öka kunskapenom utrikes födda.ARKIV, SAMHÄLLE OCH FORSKNING <strong>200</strong>5:1
Louise LönnrothDe arkivredovisningar och andra sökmedel, somhittills utarbetats, främjar knappast forskning utifrångenus- och mångfaldsperspektiv. Det finns allanledning att diskutera hur detta skall kunna förbättras.Arkivens utåtriktade verksamhet betonas alltmer.Vi bör fortsätta att ta reda på vilka våra användareär och försöka vidga denna krets både kulturelltoch socialt. Är det fler män än kvinnor och vilka åldersgrupper?Vilken information söker de? Dearkivpedagogiska satsningar som på senare årgjorts i Sverige har i hög grad stimulerat nya användareatt besöka arkiven. Barn och ungdomarhar upptäckt arkiven men även kretsen av universitetsstuderandehar vidgats. Den senare gruppen ärnumera medveten om genus- och mångfaldsperspektiv.Deras önskemål måste vi kunna gå tillmötespå ett mer professionellt sätt, bl a genom attstimulera till forskning på dessa områden inom arkiven.Här kan man göra jämförelser med denforskning som bedrivs på (främst de kulturhistoriska)museerna.Forskning inom museer och arkivinstitutionerDen akademiska definitionen av forskning kankanske inte alltid utan vidare öyerföras till den"forskning" som bedrivs i daglig musei- och arkivverksamhetmen i insamlings- och dokumentationsverksamhet,klassificering, kunskapsuppbyggnadoch fördjupade studier inför utställningar ocharkivpresentationer kan till vissa delar räknas såsomdelar av arkivens och museernas forskningstradition.Denna forskning behöver inte vara avsämre kvalitet, men den är annorlunda har det hävdats.Dessutom blir inte denna forskning offentligtvetenskapligt bedömd på samma sätt som exempelvisen akademisk avhandling.Erfarna arkiv- och museitjänstemän har, vid sidanav sin akademiska utbildning, en speciell yrkeskunskapom den skriftliga dokumentation, bilder ochföremål som de insamlar eller tar emot, förvaltar,tillgängliggör och levandegör inom olika ämnesområden.Med kännedom om materialets tillkomst,dess bakgrundshistoria och användbarhet mm kanman få en bra överblick över olika kulturarvsmyndighetersverksamhet över tid. Från denna utsiktspunktkan man i ett historiskt och samtida perspektivstudera vad som styrtverksamhetens inriktningoch förändringar i denna. Det kan gällavetenskapssyn och -metod, kontakter med och öns- ·kemål från forskarsamhället, påverkan från massmediaoch allmänhet, kulturpolitik och kulturdebatt.I ett snävare sammanhang har insamlingspolicy,traditionella värderingar, ekonomi etc ocksåstyrt verksamheten. Man skaffar sig som musei- ellerarkivtjänsteman också en unik kunskap om materialetsstyrka, brister och kombinationsmöjlig..:heter. Man ser många gånger tidigt materialetsforskningspotential och kan ge råd och anvisningartill de forskare som använder bestånden.Man vet ganska väl hur materialet hittills använts,vilka problemformuleringar, teorier och metodersom brukats och i vilka sammanhang som tidigareforskning har bedrivits. Indirekt får man också enuppfattning om vilken forskning som inte är möjlig,var materialet är missvisande och av sämre kvalitetoch vilka områden som museet eller arkivet behöverskaffa mer information om för att kunna fungerabra som en allsidig kunskapsbank.Denna kännedom om materialet borde också gearkivens och museernas personal inflytande överoch ett stort ansvar för framtida forskning mensamtidigt goda tillfällen att reflektera över ocheventuellt ompröva verksamheten för attvidga ochutveckla den. Nya perspektiv som introduceras, exempelvisgenus- och mångfaldsperspektiv, germöjligheter till att använda materialet på ett nyttsätt och även nya impulser till utbildning, insamling,dokumentation och tillgängliggörande. Attutveckla mångsidiga men "öppna" söksystem tillmaterialet, som hjälper men inte styr och begränsarforskaren, är en central uppgift i det forskningsförberedandearbetet, inte minst i en tid när mandigitaliserar i allt större skala för att ökatillgängligheten. Det är därför mycket angelägetatt arkiv- och museipersonal inte fjärmar sig frånbestånden utan ständigt själva arbetar med dem påolika sätt. Digitaliseringen behöver i hög gradkunnigt fackfolk som kan sätta in t ex digitaliseradeföremål eller handlingar i ett sammanhang66ARKIV, SAMHÄLLE OCH FORSKNING 2 0 05:1
- Page 1 and 2: JAN DAHLSTRÖM, BO LUNDSTRÖM, PETE
- Page 3 and 4: Jan Dahlstriim, Bo Lundström, Pete
- Page 5 and 6: Jan Dahlström, Bo Lundström, Pete
- Page 7 and 8: Jan Dnhlst:röm, Bo Lundström, Pet
- Page 9 and 10: Jan Dahlström, Bo Lundström, Pete
- Page 11 and 12: Christer Bogefe/dtidentifieras och
- Page 13 and 14: LOUISE LÖNNROTHGenus- och mångfal
- Page 15: Louise Lönm·othtill såväl insti
- Page 19 and 20: LARS LUNDQVISTInternationell arkivk
- Page 21 and 22: Lars Lundqvistarkivbeståndsdatabas
- Page 23 and 24: Katharina PragerUpphovsrättens tv
- Page 25 and 26: Katharina Fragerkunde en blomstrand
- Page 27 and 28: Katharina Pragerlandskap och att de
- Page 29 and 30: RecensionArkiven i forskningens tj
- Page 31 and 32: RecensionFrån handskrift till XMLF
- Page 33 and 34: RecensionNy handbok om bevarande oc
- Page 35 and 36: Svenska Arkivsamfundets verksamhet
- Page 37: MEDVERKANDE I DETrA NUMMERChrister