Hålrumshalt, %18,016,014,012,010,08,06,04,02,0BE60M/2000+15% st<strong>en</strong> 8-16mmutan st<strong>en</strong>Pressdraghållfasthet, kPa700600500400300200100BE60M/2000+15% st<strong>en</strong> 8-16mmutan st<strong>en</strong>0,02,0 3,0 4,0Emulsionstillsats, %02,0 3,0 4,0Emulsionstillsats, %Styvhetsmodul vid 10°C,MPa2000180016001400120010008006004002000BE60M/2000+15% st<strong>en</strong> 8-16mmutan st<strong>en</strong>2,0 3,0 4,0Emulsionstillsats, %Marshallstabilitet (25°C), kN121086420BE60M/2000+15% st<strong>en</strong> 8-16mmutan st<strong>en</strong>2,0 3,0 4,0Emulsionstillsats, %120Vidhäftningstal, %100806040200BE60M/2000+15% st<strong>en</strong> 8-16mmutan st<strong>en</strong>2,0 3,0 4,0Emulsionstillsats, %Figur 65a-e Effekt<strong>en</strong> av st<strong>en</strong>materialinblandning i ett ABS-granulat.Komm<strong>en</strong>tarerI båda fall<strong>en</strong> blev hålrumshalterna högre vid st<strong>en</strong>materialinblandning<strong>en</strong>. Störsteffekt erhölls på det st<strong>en</strong>rika granulatet med upp mot 5 proc<strong>en</strong>t<strong>en</strong>heter högrehålrumshalt jämfört med ca 2 proc<strong>en</strong>t<strong>en</strong>heter för ABT-granulatet.Pressdraghållfasthet<strong>en</strong> och styvhetsmodul<strong>en</strong> blev i båda fall<strong>en</strong> lägre g<strong>en</strong>ominblandning<strong>en</strong> av st<strong>en</strong>material och störst effekt erhölls vid lägre bindemedelsinblandning.Äv<strong>en</strong> Marshallstabilitet<strong>en</strong> blev för de flesta provblandningarna lägr<strong>en</strong>är st<strong>en</strong>material blandades in. Vid inblandning av 4,0 % emulsion var skillnad<strong>en</strong>lit<strong>en</strong> (Vällsta) eller omvänd (Vikan), dvs. högre stabilitet erhölls g<strong>en</strong>ommakadaminblandning<strong>en</strong>.I båda fall<strong>en</strong> förbättrades också vatt<strong>en</strong>känslighet<strong>en</strong> g<strong>en</strong>om inblandning<strong>en</strong> avst<strong>en</strong>material i granulatet. Samtliga provblandningar uppvisade högrevidhäftningstal när makadam tillsattes. Det något oväntade resultatet måste vara<strong>en</strong> effekt av de högre hålrumshalterna som uppmättes. Vid högre hålrumshalterbildas sammanhängande och dränerande porsystem som gör att vatt<strong>en</strong> inte blirstå<strong>en</strong>de i materialet. Dränasfalt brukar erhålla bra vidhäftningstal m<strong>en</strong> med tid<strong>en</strong>blir bindemedelsåldring<strong>en</strong> kritisk för öppnare beläggningar som därför får sämrehållbarhet än tätare asfalt. Om hålrumshalterna hamnar på relativt höga nivåer på70 VTI notat 1-2001
väg<strong>en</strong> bör <strong>en</strong> försegling eller ytbehandling övervägas för kalla återvinningsmassor.En annan effekt av st<strong>en</strong>materialinblandning kan vara att bindemedelshalt<strong>en</strong> blirhögre i bruksdel<strong>en</strong> vilket resultat<strong>en</strong> tyder på. Makadam<strong>en</strong> absorberarförhållandevis lite av bindemedlet och emulsion<strong>en</strong> söker sig främst till de finarefraktionerna. Vid okulär besiktning av återvinningsbeläggningar eller påprovkroppar där st<strong>en</strong>material inblandats brukar makadampartiklarna (i ytan) ha <strong>en</strong>låg täckningsgrad av bitum<strong>en</strong> och st<strong>en</strong>lossning kan därför förekomma. Det bästaär om makadam<strong>en</strong> täcks med emulsion (bitum<strong>en</strong>) innan d<strong>en</strong> inblandas i granulateteller massan. Vissa verk har d<strong>en</strong>na möjlighet (inblandning i flera steg). Med tankepå resultat<strong>en</strong> bör makadaminblandning främst användas på bindemedelrikagranulat eller om <strong>en</strong> högre emulsionsinblandning eftersträvas. När flexiblaeg<strong>en</strong>skaper eftersträvas kan makadam inblandas eftersom lagret blir mindre styvtm<strong>en</strong> om hålrumshalterna hamnar högt bör ytan förseglas.Tillsats av <strong>en</strong> mindre mängd cem<strong>en</strong>tI d<strong>en</strong>na undersökning redovisas <strong>en</strong> sammanställning av <strong>en</strong> undersökning somutförts på granulat från Eskilstuna. Undersökning<strong>en</strong> syftade till att undersökainverkan av cem<strong>en</strong>tinblandning i kalla återvinningsmassor.Provberedning• klumpar >22 mm togs bort eller sönderdelades• blandning i Hobart vid rumstemperatur• statisk packning vid rumstemperatur• lagring i 7 dygn vid 40°CBindemedel• BE60M/2000• BE60M/B180• Cem<strong>en</strong>t (Standard Portland Cem<strong>en</strong>t)Recept• vatt<strong>en</strong>: 3,0 %• granulat: 100 %• bindemedelskvot: 3,0 % emulsion, 2,0 % emulsion + 1,5 % cem<strong>en</strong>t eller 3,0 %emulsion + 2,0 % cem<strong>en</strong>t (vikt-%)VTI notat 1-2001 71
- Page 3 and 4:
INNEHÅLLSFÖRTECKNINGSAMMANFATTNIN
- Page 6 and 7:
• Granulatkurva• Bindemedelshal
- Page 8 and 9:
Inledning och syfteFör att belägg
- Page 10 and 11:
Asfaltåtervinning - allmäntAsfalt
- Page 12 and 13:
Halvvarm återvinning vid verkVid h
- Page 14 and 15:
AsfaltgranulatAsfaltgranulat är be
- Page 16 and 17:
Karakterisering av returasfalt elle
- Page 18 and 19:
Faktorer som påverkar bindemedelsh
- Page 20 and 21: Passerande mängd, vikt-%1009080706
- Page 22 and 23: Penetration (0,1 mm vid 25°C)12010
- Page 24 and 25: Fraass brytpunkt, °C0-5-10-15-20y
- Page 26 and 27: konsisten och hanterbarhet. Metoden
- Page 29 and 30: Passerande mängd, vikt-%1009080706
- Page 31 and 32: Skrymdensitet, g/cm 32,52,42,32,22,
- Page 33 and 34: Skjuvmotstånd, kN/m 2Skjuvmotstån
- Page 35 and 36: Skjuvmotståndet (G) i massan påve
- Page 37 and 38: Proportionering, mekaniska egenskap
- Page 39 and 40: aka ihop och bli hårt. Klumpar av
- Page 41 and 42: Tillverkningen av prov i marshallut
- Page 43 and 44: Vidhäftningstal, %1601401201008060
- Page 45 and 46: Bild 9Provpreparering genom statisk
- Page 47 and 48: Vidhäftningstal, %1601401201008060
- Page 49 and 50: Packningsinsats• 4, 5, 5,6, 6, 7
- Page 51 and 52: 12Hålrumshalt, %1086420Figur 427 d
- Page 53 and 54: Hålrumshalt, %14,012,010,08,06,04,
- Page 55 and 56: Ett metodförfarande för kalla och
- Page 57 and 58: KommentarerHålrumshalten påverkad
- Page 59 and 60: KommentarerSom det framgår av figu
- Page 61 and 62: Försöken visar att 7 dygns lagrin
- Page 63 and 64: moduler på 3500-6000 och pressdrag
- Page 65 and 66: Nyrecmassorna erhöll högre stabil
- Page 67 and 68: KommentarerHållfastheterna påverk
- Page 69: Vällsta) medan det andra granulate
- Page 73 and 74: HålrumshaltI detta avsnitt ges en
- Page 75 and 76: Hålrumshalt, %20181614121086420Nyr
- Page 77 and 78: Pressdraghållfasthet, kPa900800700
- Page 79 and 80: StyvhetsmodulProvning vid 10°CI de
- Page 81 and 82: KommentarerDet finns en svag tenden
- Page 83 and 84: Styvhetsmodul, MPaStyvhetsmodul, MP
- Page 85 and 86: Marshallstabilitet, kNMarshallstabi
- Page 87 and 88: innehållande BE60M/10000 eller Nyr
- Page 89 and 90: Marshallstabilitet, kN141210864M-st
- Page 91 and 92: B. Vattenlagring (vacuummättning)
- Page 93 and 94: Vidhäftningstal, %1009080706050403
- Page 95 and 96: Inverkan av vattenmättning och vat
- Page 97 and 98: D. Utvärdering11. Vattenupptagning
- Page 99 and 100: Pressdraghållfasthet, kPa100090080
- Page 101 and 102: Pressdraghållfasthet, kPa800700600
- Page 103 and 104: Sammanfattande kommentarer - kalla
- Page 105 and 106: vatten) riskerar massan av få vatt
- Page 107 and 108: ProvprepareringTemperatur på massa
- Page 109 and 110: Proportionering av halvvarma återv
- Page 111 and 112: kornstorleksfördelningen. Som vidh
- Page 113 and 114: Hålrumshalt, %20181614121086420MB
- Page 115 and 116: Hålrumshalt, %1098765432100,0 0,5
- Page 117 and 118: står i motsattförhållande till v
- Page 119: Viman L. Gyratorisk packning. Inled