Linnés Kristianstad och de sandiga markerna kring à hus. En ... - Buf
Linnés Kristianstad och de sandiga markerna kring à hus. En ... - Buf
Linnés Kristianstad och de sandiga markerna kring à hus. En ... - Buf
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Uteklassrum linnérundanLinnés <strong>Kristianstad</strong>Den skånska resan blev Carl von Linnés sista stora landskapsresa. Un<strong>de</strong>r 1749 gästa<strong>de</strong> Linné <strong>Kristianstad</strong> vid två olikatillfällen. Han besökte givetvis även många andra <strong>och</strong> spännan<strong>de</strong> platser i <strong>Kristianstad</strong>sbyg<strong>de</strong>n, t ex Torsebro, Balsberget,Åsum, Maltesholm, Forsakar, Vittskövle, Degeberga, Maglehem osv. Här återges endast hans iakttagelser från <strong>Kristianstad</strong><strong>och</strong> Åhus <strong>och</strong> resorna där emellan.Syftet med <strong>de</strong>n här ”kompakta” sammanfattningen är att ge en bild av hur Linné upplev<strong>de</strong> <strong>och</strong> beskrev stad <strong>och</strong> landskap förmer än 250 år sedan. Det är sedan upp till dig som pedagog Linnés iakttagelser i ett sammanhang!Stu<strong>de</strong>ra gärna också kartor (<strong>och</strong> bil<strong>de</strong>r) över <strong>Kristianstad</strong> med omnejd från olika tidsperio<strong>de</strong>r.Beställ karthäfte från Naturskolan (naturskolan@utb.kristianstad.se)Informationsmaterial finns även på www.buf.kristianstad.se/kick/not/uteklassrum/linnérundan <strong>och</strong> påwww.vattenriket.kristianstad.seUtdragen är hämta<strong>de</strong> från följan<strong>de</strong> litteratur• Linné i Skåne av Bertil Gullan<strong>de</strong>r,• I Linnés hjulspår runt Skåne, av Sven Snogerup <strong>och</strong> Matz Jörgensen.• I Linnés spår genom Sverige av Ove TorgnyEgna kommentarer är angivna som kursiv text inom parentesOBS! För att få nuvaran<strong>de</strong> ti<strong>de</strong>räkning lägger man till 11 dagar.| Lärarhandledning |Christianstad 19 maj 1749• Linné kommer till en av Christian IV relativt nyanlagd stad (1614) efter <strong>de</strong>t att <strong>de</strong>n svenske kungen Gustaf II Adolft bränt<strong>och</strong> plundrat Vä• Christianstad bygg<strong>de</strong>s på halvön Allön (Al-ön); ett stycke fast mark (morän) i ett annars vattensjukt landskap• Christianstad är uppbyggd <strong>kring</strong> rutnät av gator <strong>och</strong> två symmetriskt placera<strong>de</strong> torg <strong>och</strong> avskuren med grävda kanaler,befäst m. vallar <strong>och</strong> vindbryggor• Linné kallar Christianstad för stapelstad (= förrådsstad), tidigare benämning på en stad med rättigheter att bedriva import<strong>och</strong> export• Husen; korsvirke, tegeltak, putsa<strong>de</strong>• Helge å benämns Helige å (så kallas Helge å fortfaran<strong>de</strong> un<strong>de</strong>r <strong>de</strong>ss lopp från Helgasjön till Åsnen.)• Helige å ”om<strong>kring</strong>ränner” Christianstad med mer än ½ mils bredd på alla sidor. Höst/vinter verkar Christianstad ligga i ensjö, vår <strong>och</strong> sommar mitt i sumpmarker (Hammarsjön var dubbelt så stor som idag)• Kong Christian IV placera<strong>de</strong> sta<strong>de</strong>n otillgänligt av försvarstekniska skäl: Svårt för fien<strong>de</strong>r nå sta<strong>de</strong>n via oberäkneligasankmarker…• För att nå sta<strong>de</strong>n kräv<strong>de</strong>s broar som var höga <strong>och</strong> långa, t ex ”Höga bro” för att ej översvämmas (jmf Långebro!)• Vinrankor växer i sta<strong>de</strong>n• Kor som släpps norr om sta<strong>de</strong>n dör om sommaren. Folket misstänker sprängört (mycket giftig, ej ovanligt att kreatur dörav <strong>de</strong>nna i nutid). Linné hittar ej <strong>de</strong>nna ört <strong>och</strong> ej heller vattenstäkra eller pipstäkra. Linné föreslår att borgmästaren skagenomföra experiment där man blandar vattenstäkra med mjöl <strong>och</strong> vatten <strong>och</strong> ge till boskapen: ”då effekten lärer visasig”…(Linné återbesöker Christianstad sensommaren 1749 för att försöka reda ut orsaken till kodö<strong>de</strong>n; se vidare längre fram itexten!)• Linné hittar äggkapslar av stor vattenbagge (Hydrophilus piceus – mycket ovanlig - finns idag i Herkulesdammarna)• Det finns gott om kineska svin (hängbuksvin!) i <strong>och</strong> runt sta<strong>de</strong>n, ditförskaffa<strong>de</strong> av Borgmästare Schultén. <strong>En</strong>ligt Schulténhar <strong>de</strong> flera för<strong>de</strong>lar: Bökar ej i människans avträ<strong>de</strong>, ”renligare”, köar till sina ”toaletter”, fetare. (Vanliga svin är likarenliga om <strong>de</strong> får leva ”värdigt”, vilket Linné tydligen inte visste…)• Linné observerar att betesmarken är ”härligt grön” <strong>och</strong> utan mossa tack vare <strong>de</strong> årliga översvämningarna• Vanliga ogräs på åkrarna är penningört <strong>och</strong> buskar av björnbär (!). Linné anser björnbär ger vinet ”ganska behageligt”…Resan Christianstad – Åhus 20 maj• Resan Chrisitanstad-Åhus måste gå i en vid båge öster om stan (pga Nosabyviken som utdika<strong>de</strong>s senare <strong>de</strong>len av 1800-talet av Milner – se kartor!)• Linné blir imponerad av <strong>markerna</strong> mellan Chrisitanstad-Åhus ”Lan<strong>de</strong>t var <strong>de</strong>t härligaste <strong>och</strong> bestod av <strong>de</strong> störste åkerfältvarimellan präktiga ängar lyste”• Resan går genom välluktan<strong>de</strong> fält <strong>och</strong> sandmarker. Folket berätta<strong>de</strong> för Linné om sandnejlikans härliga dofter. Linné ha<strong>de</strong>aldrig plockat <strong>de</strong>nna förr. (Exotiskt för Linné Sandnejlika har sin enda rikliga förekomst på östskånska <strong>och</strong> västskånskasandfält. Sandnejlika finns ännu kvar men 1749 fanns <strong>de</strong>n tydligen i väldiga mäng<strong>de</strong>r?!)• Linné noterar att trädgårdsmästare planterar sandnejlika istället för buxbom• Åkrarna var ej dika<strong>de</strong> pga sandjord (redan då dika<strong>de</strong> man ut för att vinna åkermark!)Åhus 20 maj• Linné kallar Åhus för by. Åhus förlora<strong>de</strong> stadsrättigheterna 1617 till då nyanlagda Christianstad. Åhus blev naturlig hamntill Christianstad• Linné beskriver endast ett utlopp för Helige å <strong>och</strong> <strong>de</strong> tilltagan<strong>de</strong> problem att ta sig mellan Christianstad <strong>och</strong> Åhus i <strong>de</strong>n alltgrundare ån <strong>och</strong> mindre jordbruksmark. Detta berod<strong>de</strong> på sedimentering i ån vilket led<strong>de</strong> till mer omfattan<strong>de</strong>översvämningar <strong>och</strong> därmed mindre mängd åkermark. (Utloppet vid Yngsjö, Gropahålan, tillkom vid vinter/vårflo<strong>de</strong>n 1775.Läs vidare i informationsmaterialet ”Helge å får ett nytt utlopp”)• Linné beskriver problemet med flygsand på bägge sidor av ån vid Åhus. Flygsan<strong>de</strong>n transporteras långa sträckor vilket gerproblem för folket; flo<strong>de</strong>rna blir grundare <strong>och</strong> åkrarna sandfulla. Linne´ger exempel på hur viktig växtlighet är för att bindasan<strong>de</strong>n (t ex sandrör)• Linné ger Smörhålan som exempel på hur djupt san<strong>de</strong>n kan ligga, 1-2 fot. (se informationsmaterial om Smörhålan)• Linné hittar flintstenar, bärnsten, fossil i flygsan<strong>de</strong>n
• (De stora områ<strong>de</strong>an med rörlig sand idag nästen helt bundna av vegetation (tall), åker, bebyggelse etc. Resten av <strong>de</strong>ssatrakter – enorma sandkullar - kan ses i gamla tallplanteringar sö<strong>de</strong>r om Åhus)• Linné noterar sand- <strong>och</strong> jordlager på sandhedarna: tecken på att ombyten av jordlager• Linné beskriver sand<strong>markerna</strong>s flora: backtimjan, hedblomster, gåsört, vårfingerört, sandstarr, gulmåra, gråfibbla,vårklynne, björnmossa, islandslav, snölav, backtrav, åkerförgämigej, änsviol, kråkbär, fårsvingel, fältsippa, grusbräcka, gulfetknopp, skatnäva, röllika, maskros, kärringtand, oxtunga, bockrot, krypvi<strong>de</strong>• Bön<strong>de</strong>rna berättar att gräshoppor torra somrar kan göra skada på sä<strong>de</strong>n• Linné observerar att på sandfälten odlas bl a bovete, råg blandad med fo<strong>de</strong>rvicker. Ärtväxter bin<strong>de</strong>r kväve urluften(kvävefixering). Detta visste bön<strong>de</strong>rna inte, men ha<strong>de</strong> lärt sig <strong>de</strong>tta av erfarenhet, eftersom odlingsresultatet blev bättre!Linné noterar inblandning av ärtväxter i odlingen längs resan, men är tveksam om han inser hur samban<strong>de</strong>t ärter-bättreskörd fungerar…• Linné ger akt på att tång inte använ<strong>de</strong>s som gödning <strong>och</strong> att mjölkört svårt ogräs i åkrarna (– knappas vanligt idag iåkrarna…)• Linné beskriver vandran<strong>de</strong> jordbruk dvs att bön<strong>de</strong>rna odla<strong>de</strong> sandfälten med ett mellanrum av 5-10 år <strong>och</strong> som däremellanutnyttjas som betsesmark. (Växtarter som prägla<strong>de</strong> långtidsträdorna härstamma<strong>de</strong> från naturlig sand- <strong>och</strong>strandvegetation finns alltså fortfaran<strong>de</strong> kvar. Pågåen<strong>de</strong> projekt i Vattenriket för att rädda, bevara <strong>och</strong> utveckla <strong>de</strong>ssaunika marker, fauan <strong>och</strong> floran. Ett nytt uteusuem har skapats; Utemuseum Sånnarna! Mer info finns på Vattenriketshemsida!)• Linné beskriver några olika växter han träffar på:o benved: vackra häckar, pulver av bären dödar löss på barn…o hedblomster; ströd<strong>de</strong>s på gravaro slån: använ<strong>de</strong>r t. häckar/stängsel <strong>och</strong> svår att bli av med. Bären ger rött välsmakan<strong>de</strong> välluktan<strong>de</strong> vin.Träet använ<strong>de</strong>s till räfspinnoro avenbok: krutstampar (?), häckar, löven till vinterföda åt kreatur, barken ger gul färg, träet hårt tillhjulaxlar, kvarnhjul, hantv. verktygChristianstad 22 maj• Linné besöker Blacke (Lillö). Av borgen finns endast en kulle kvar <strong>och</strong> något av muren.Växter på Lillö: stor igelknopp (finns ej nu?), björnbär, hårkfloka, löktrav, vityxne (utdöd i Skåne), vinbär, humle,palsternacka, flä<strong>de</strong>r, plommon, körsbär, körvel (rester från forna trädgårdar)• Linné noterar gott om märgel (kalkrik lera, använ<strong>de</strong>s som jordförbättringsme<strong>de</strong>l)• Linné beskriver han<strong>de</strong>lssta<strong>de</strong>n Christianstado 5000 invånareo Om<strong>kring</strong> 150-160 borgare = ståndspersoner värda att omnämna, 25 handlare, 100 hantverkare)o Omfattan<strong>de</strong> hantverk (väverier) med ylle- linne- <strong>och</strong> si<strong>de</strong>nprodukter ( Yllan!!)o Klä<strong>de</strong>smanufakturi (tillverkning)o Exportvaror från sta<strong>de</strong>n: pottaska, beck, aluno Tobaksplanteringar!! (1749 fanns 25 tunnland: Tyckte nog Linné om – han rökte pipa! Odling till 1964:”Åhushavannan”! Tobaksodlingen har idag återupptagits småskaligt i Åhustrakten i forskningssyfte för att fåfram cancerförebyggan<strong>de</strong> ämne!!)o Överhetens resurser • Kyrkan; gigantiskt skrytbygge i förhållan<strong>de</strong> till storleken på stad• Försvarsvallar• Linné beskriver några fiskar bl a mal, skärkniv (sällsynt karpfisk)Christianstad 28 juli• Linné beskriver växter vid Isternäset:o gullstånds ”lyste över själve starren med sina gula blommor, en ört som jag aldrig tillförne sett växa vild”Linné beskriver växten mycket noga (Gullstånds fortfaran<strong>de</strong> mycket sällsynt. Växer endast på två platser ilan<strong>de</strong>t. Största bestån<strong>de</strong>n i Vattenriket. Finns längs ån Tivoliparken-ba<strong>de</strong>t)o krypflocka: ”aldrig tillförne sett i Sverige var allmän sö<strong>de</strong>r om Isternäset inom starren, där som nu var såsankt att man näppeligen där kund gå”…Denne lille ört…nog rar i Europa, var här <strong>de</strong>n allmännaste”(krypfloka finns fortfaran<strong>de</strong> på Isternäset)o Klotgräs: ”Är en en av <strong>de</strong> raraste örter, som förnöjt vår tids snällaste botanister. Sedan <strong>de</strong>nna örten blivitmig fordom vist av <strong>de</strong>n namnkunniga botanisten herr professor Bernhard Jusieu vid Fontainebleau 1738,har jag <strong>de</strong>nsamma med allt flit i Sverige eftersökt, men förgäves intill <strong>de</strong>ss jag nu kom till Isternäset”)(Denna växt, som tillhör ormbunkarna, har inte setts på Isternäets på senare tid, men finns fortfaran<strong>de</strong> påannat håll i Vattenriket)o hög vass-starr, jättegröe, flotagräs, jättegröe, hundstarr, träjon, sylört, sjöranunkel, gråbinka, luddkrissla,krustistel, vattenmärke, vattenstäkra, smällglimo Ingen sprängört• Linné besöker apoteket på V Storg 52 <strong>och</strong> ger en lista på rysliga felbestämningar av medicinalväxter <strong>och</strong> noterar; ”hurnödvändigt <strong>de</strong>t är för apotekare att stu<strong>de</strong>ra botanik <strong>och</strong> väl känna medicinalväxter att <strong>de</strong> icke då taga orätta örter i sinaapotek, till doktorns ringa <strong>och</strong> patientens skada.” Linné anser att apotekargesäller vistas en sommar vidaka<strong>de</strong>miträdgårdar för att lära sig apotekarväxterna!• Linné un<strong>de</strong>rsöker boskapsdö<strong>de</strong>n på Isternäset där <strong>de</strong>t är vanligast att kor dör: Han noterar att ” Då korna släppas i juni,juli på <strong>de</strong> sidlänta ängarna om<strong>kring</strong> sta<strong>de</strong>n, svullna åtskilliga <strong>och</strong> får påsar på hals <strong>och</strong> huvud, varutur en gulgrön materiautrinner såsom ett slem. De vrida på huvu<strong>de</strong>t på sned, <strong>och</strong> mulen uppåt samt då ofta därav inom några timmar”• Sjukdomen kallas ”boskapsstupan” <strong>och</strong> var vanlig i hela lan<strong>de</strong>t där boskapen släpptes på bete på sanka marker.• Linné misstänker pipstäkra <strong>och</strong> genomför ett experiment: De ger korna pipstäkra blandat med mjöl <strong>och</strong> vatten men kornatar ingen skada…Linné måste resa vidare men borgmästaren lovar göra försök med vattenmärke <strong>och</strong> krypfloka…(Idag vetvi att sjukdomen var sk frasbrand, orsakad av bakterie, lätt att vaccinera mot)