Tungmetaller i mossor i Landskrona kommun 1983, 1995 och 2006
Tungmetaller i mossor i Landskrona kommun 1983, 1995 och 2006
Tungmetaller i mossor i Landskrona kommun 1983, 1995 och 2006
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Miljöförvaltningen<strong>Tungmetaller</strong> i <strong>mossor</strong>i <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong><strong>1983</strong>, <strong>1995</strong> <strong>och</strong> <strong>2006</strong>Olle Nordellekolog Rapport 2007:3Miljöförvaltningen261 80 <strong>Landskrona</strong>
Figur 1. Provtagningslokaler för mossa i <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>.2
SammanfattningProver av bergklomossa har tagits i <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>1983</strong>, <strong>1995</strong> <strong>och</strong> <strong>2006</strong> för analysav tungmetaller. Provtagningsprogrammet syftar till att undersöka om det skett några förändringari belastningen av tungmetaller i <strong>kommun</strong>en.Generellt har halterna sjunkit kraftigt i både <strong>Landskrona</strong> <strong>och</strong> Skåne i stort. Mycket höga halteruppmäts fortfarande i närheten av <strong>Landskrona</strong>s industriområde <strong>och</strong> på industriområdet.Noteras bör att <strong>1983</strong> <strong>och</strong> <strong>1995</strong> har inte halterna i industriområdet kunnat mätas då det intefunnits några <strong>mossor</strong> att provta.Halterna av metaller i <strong>Landskrona</strong> har jämförts med undersökningar av IVL i hela Skåne.BlyHalterna av bly har i Skåne sjunkit till en tiondel mellan 1985 <strong>och</strong> 2005. Halterna i<strong>Landskrona</strong> är väsentligt högre än för Skåne i stort men har också sjunkit i motsvarandeomfattning. Den kraftiga minskningen kan till stor del tillskrivas att bly inte längre användssom tillsats i bensin. För <strong>Landskrona</strong>s del är minskade industriella utsläpp avgörandeför de sjunkande halterna i <strong>mossor</strong>. Fortfarande finns höga halter av bly i den centralastaden.KadmiumHalterna av kadmium har i Skåne sjunkit till nästan en tredjedel mellan 1985 <strong>och</strong> 2005.Minskningen är av samma storleksordning i <strong>Landskrona</strong> men halterna är tre gånger såhöga som i Skåne i övrigt.KopparHalterna av koppar har sjunkit med knappt hälften i Skåne. I <strong>Landskrona</strong> har halternasjunkit med drygt hälften <strong>och</strong> halterna är ungefär dubbelt så höga som i övriga Skåne.Något högre halter finns i staden.ZinkHalterna av zink har sjunkit något i Skåne <strong>och</strong> med cirka hälften i <strong>Landskrona</strong>. Det finnsingen tydlig koppling till höga halter i staden bortsett från en punkt på industriområdet.KromHalterna av krom har sjunkit med drygt hälften i Skåne <strong>och</strong> till nästan en fjärdedel i<strong>Landskrona</strong>. Halterna i <strong>Landskrona</strong> är betydligt högre än i övriga Skåne. Någon tydligkoppling till staden ser inte ut att finnas förutom industriområdet. En provpunkt på industriområdethar dock höga halter.NickelHalterna av nickel har sjunkit med drygt hälften i Skåne <strong>och</strong> till nästan en fjärdedel i<strong>Landskrona</strong>. Halterna i <strong>Landskrona</strong> är högre än i övriga Skåne. Någon tydlig koppling tillstaden ser inte ut att finnas. En provpunkt på industriområdet har dock höga halter.3
Inledning<strong>Landskrona</strong> industriområde har <strong>och</strong> har haft flera industrier som kraftigt belastat bådelandmiljön <strong>och</strong> havet med bl a tungmetaller. Miljöförvaltningen har sedan 1973-taletbedrivit olika undersökningar av tungmetalbelastningen i <strong>kommun</strong>en. Kontinuerligamätningar av bly på odlad grönkål <strong>och</strong> sallad har bedrivits sedan 1981. Halter av bly,kadmium, koppar, nickel, zink <strong>och</strong> krom har mätts sedan 1987 i självvattnande krukorav italienskt rajgräs (från frösådd). För att få en bild av tungmetallbelastningen i hela<strong>kommun</strong>en har metallbelastningen mätts genom att ta prover på den vanligt förekommande,bergklomossa även kallad cypressmossa (Hypnum cupressiforme) <strong>1983</strong>, <strong>1995</strong><strong>och</strong> <strong>2006</strong>. Proverna har analyserats på bly, kadmium, koppar, nickel, zink <strong>och</strong> krom.Nationellt har IVL bedrivit liknande studier av metallbelastning genom att analyseraden i skogsmark vanligt förekommande husmossan. Husmossan är inte vanligt förekommandei <strong>Landskrona</strong> utan därför har bergklomossan använts. Provtagning av metallerär en integrerande metod som syftar till att ge en bild av belastningen under desenaste åren <strong>och</strong> inte bara en ögonblicksbild. En annan studie som syftat till att bedömaluftkvaliteten i hela <strong>kommun</strong>en <strong>och</strong> förändringen över tiden har varit en studie i av förändringari lav- <strong>och</strong> mossfloran <strong>1983</strong> <strong>och</strong> 1994 (Arup <strong>1995</strong>). Vissa <strong>mossor</strong> <strong>och</strong> lavar ärkänsliga för luftföroreningar. Studien visade på att flera arter som är känsliga för luftföroreningarhar kommit tillbaka – dvs luften har blivit bättre. Tyvärr har lavarna <strong>och</strong><strong>mossor</strong>na växt på alm vilket medför att studien inte går att upprepa då de flesta almarhar dött av almsjukan. Vidare har undersökningar av blyhalt i blodet hos barn genomförtsvartannat år sedan mitten av 1978 talet. Dessa studier visar på kraftigt sjunkandehalter av bly i blodet.Material <strong>och</strong> metoderBergklomossa har insamlats på ett 50 tal platser i hela <strong>kommun</strong>en <strong>1983</strong> <strong>och</strong> <strong>1995</strong> påungefär samma platser. Vid den första provtagningen togs proverna i huvudsak på almträd.En stor del av almarna finns inte längre kvar varför prover tagits på andra substrat(stubbar, andra träd, murar stenar i anslutning till den angivna punkten). <strong>2006</strong> kompletteradesundersökningen med prover från <strong>kommun</strong>ens utkanter <strong>och</strong> prover från industriområdetskärna. Prover har inte varit möjliga att ta från industriområdet tidigare, då dethelt enkelt inte funnits någon mossa där .På laboratoriet har mossproverna torkats vid 40°C <strong>och</strong> uppslutits genom kokning medsalpetersyra under fyra dygn. Samtliga element har analyserats med ICP-teknik (emissionsspektrometrimed induktivt kopplat plasma). Metallhalterna har beräknats sommg/kg torrsubstans (=ppm). De redovisas med högst tre siffrors noggrannhet, men variationeni fält <strong>och</strong> i analys gör att endast två siffror bör betraktas som signifikanta. Samtligaanalyser har utförts vid Ekologiska institutionen, Lunds universitet.Resultat av undersökningarnaHalterna av tungmetaller redovisas på underlagskartor av <strong>kommun</strong>en. För varje metallfinns det tre kartor , en för varje provtagningsår <strong>1983</strong>, <strong>1995</strong> <strong>och</strong> <strong>2006</strong>. Cirklarna i kartornaär proportionella mot halten av metall i mossproverna. Den största cirkeln motsvararden högsta halten som uppmätts. <strong>2006</strong> togs fler prover än tidigare år. Beräkningarnaav medelvärdet för varje provtagningstillfälle har bara gjorts på de prover som ärgemensamma för alla åren. Generellt har halterna sjunkit kraftigt i både <strong>Landskrona</strong><strong>och</strong> i Skåne i stort. Mycket höga halter uppmätts fortfarande i närheten av <strong>Landskrona</strong>sindustriområde <strong>och</strong> på industriområdet. Noteras bör att <strong>1983</strong> <strong>och</strong> <strong>1995</strong> har inte halternai industriområdet kunnat mätas då det inte funnits några <strong>mossor</strong> att provta.5
BlyFigur 2. Blyhalter i bergklomossa <strong>1983</strong> i <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>.Figur 3. Blyhalter i bergklomossa <strong>1995</strong> i <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>.6
Figur 4. Blyhalter i bergklomossa <strong>2006</strong> i <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>.Bly i mossa250200194mg/kg150100100,150028,218,93Skåne 1985 Skåne 2005 <strong>Landskrona</strong> <strong>1983</strong> <strong>Landskrona</strong> <strong>1995</strong> <strong>Landskrona</strong> <strong>2006</strong>Figur 5. Medelvärde för olika provtagningsserier (exklusive extraprover <strong>2006</strong> i <strong>Landskrona</strong>).Halterna av bly har i Skåne sjunkit till en tiondel mellan 1985 <strong>och</strong> 2005. Halternai <strong>Landskrona</strong> är väsentligt högre än för Skåne i stort men har också sjunkit i motsvarandeomfattning. Huvudsakliga utsläppskällor är Boliden Bergsöe <strong>och</strong> tillviss del ScanDust. Den kraftiga minskningen kan till stor del tillskrivas att blyinte längre används som tillsats i bensin. För <strong>Landskrona</strong>s del är minskade industriellautsläpp avgörande för de sjunkande halterna i <strong>mossor</strong>. Fortfarande finnshöga halter av bly i den centrala staden.7
KadmiumFigur 6. Kadmiumhalter i bergklomossa <strong>1983</strong>.Figur 7. Kadmiumhalter i bergklomossa <strong>1995</strong>.8
Figur 8. Kadmiumhalter i bergklomossa <strong>2006</strong>.Kadmium i mossa1,41,31,2mg/kg10,80,60,40,420,80,50,20,160Skåne 1985 Skåne 2005 <strong>Landskrona</strong> <strong>1983</strong> <strong>Landskrona</strong> <strong>1995</strong> <strong>Landskrona</strong> <strong>2006</strong>Figur 9. Medelvärde för kadmium i olika provtagningsserier (exklusive extraprover <strong>2006</strong> i <strong>Landskrona</strong>).Halterna av kadmium har i Skåne sjunkit till nästan en tredjedel mellan 1985 <strong>och</strong>2005. Minskningen är av samma storleksordning i <strong>Landskrona</strong> men halterna är tregånger så höga som i Skåne i övrigt. Huvudsakliga utsläppskällor är ScanDust,Boliden Bergsöe, förbränning samt långväga transporter.9
KopparFigur 10. Kopparhalter i bergklomossa <strong>1983</strong>.Figur 11. Kopparhalter i bergklomossa <strong>1995</strong>.10
Figur 12. Kopparhalter i bergklomossa <strong>2006</strong>.3Koppar i mossa30252025,319,6mg/kg151058,65,510,90Skåne 1985 Skåne 2005 <strong>Landskrona</strong> <strong>1983</strong> <strong>Landskrona</strong> <strong>1995</strong> <strong>Landskrona</strong> <strong>2006</strong>Figur 13. Medelvärde för koppar olika provtagningsserier (exklusive extraprover <strong>2006</strong> i <strong>Landskrona</strong>).Halterna av koppar har sjunkit med knappt hälften i Skåne. I <strong>Landskrona</strong> har halternasjunkit med drygt hälften <strong>och</strong> halterna är ungefär dubbelt så höga som i övrigaSkåne. Något högre halter finns i staden. Huvudsaklig lokal utsläppskälla ärScanDust.11
ZinkFigur 14. Zinkhalter i bergklomossa <strong>1983</strong>.Figur 15. Zinkhalter i bergklomossa <strong>1995</strong>.12
KromFigur 18. Halter av krom i bergklomossa <strong>1983</strong>.Figur 19. Halter av krom i bergklomossa <strong>1995</strong>.14
Figur 20. Halter av krom i bergklomossa <strong>2006</strong>.Krom i mossamg/kg98765432108,37,82,82,070,81Skåne 1985 Skåne 2005 <strong>Landskrona</strong> <strong>1983</strong> <strong>Landskrona</strong> <strong>1995</strong> <strong>Landskrona</strong> <strong>2006</strong>Figur 21. Medelvärde för krom i olika provtagningsserier (exklusive extraprover <strong>2006</strong> i <strong>Landskrona</strong>).Halterna av krom har sjunkit med drygt hälften i Skåne <strong>och</strong> till nästan en fjärdedeli <strong>Landskrona</strong>. Halterna i <strong>Landskrona</strong> är betydligt högre än i övriga Skåne. Någontydlig koppling till staden ser inte ut att finnas. En provpunkt på industriområdethar dock höga halter. Huvudsaklig lokal utsläppskälla är ScanDust.15
NickelFigur 22. Halter av nickel i bergklomossa <strong>1983</strong>.Figur 23. Halter av nickel i bergklomossa <strong>1995</strong>.16
Figur 24. Halter av nickel i bergklomossa <strong>2006</strong>.Nickel i mossa87,6765,85mg/kg43212,511,112,10Skåne 1985 Skåne 2005 <strong>Landskrona</strong> <strong>1983</strong> <strong>Landskrona</strong> <strong>1995</strong> <strong>Landskrona</strong> <strong>2006</strong>Figur 25. Medelvärde för nickel i olika provtagningsserier (exklusive extraprover <strong>2006</strong> i <strong>Landskrona</strong>).Halterna av nickel har sjunkit med drygt hälften i Skåne <strong>och</strong> till nästan en fjärdedeli <strong>Landskrona</strong>. Halterna i <strong>Landskrona</strong> är högre än i övriga Skåne. Någon tydligkoppling till staden ser inte ut att finnas. En provpunkt på industriområdet hardock höga halter. Huvudsaklig lokal utsläppskälla är ScanDust.17
Provtagning av tungmetaller i SkåneIVL har ett omfattande provtagningsprogram i Sverige där husmossa analyseraspå tungmetaller vart 5:e år. Prover från 1985 <strong>och</strong> 2005 har använts för att få enjämförelse mellan den regionala belastningen av tungmetaller med den i <strong>Landskrona</strong>.Provtagningspunkterna mellan åren är inte identiska men representerarSkåne i stort. Data är hämtat från IVL:s hemsida.Proverna antyder att belastningen av arsenik, kadmium, kvicksilver, volfram <strong>och</strong>bly har minskat kraftigt medan en måttlig minskning av zink, koppar, krom <strong>och</strong>nickel har skett.Figur 26 Provtagningslokaler av husmossa i Skåne 1985 <strong>och</strong> 2005Metaller i mossa 1985 <strong>och</strong> 2005 i hela Skåne1985 2005mg/kg1098765432108,675,524,792,512,071,71,110,810,35 0,420,16 0,170,140,015Arsenik Kadmium Krom Kvicksilver Nickel Koppar VolframFigur 27 Jämförelse i halter av tungmetaller för åren 1985 <strong>och</strong> 200518
Metaller i mossa 1985 <strong>och</strong> 2005 i hela Skåne1985 2005706058,25043,8mg/kg403028,220100Bly3ZinkFigur 283 Jämförelse i halter av tungmetaller för åren 1985 <strong>och</strong> 2005SlutsatsBelastningen av metaller har minskat påtagligt i både hela Skåne <strong>och</strong> <strong>Landskrona</strong>under den senaste 20 årsperioden. Fortfarande finns dock höga till mycket högahalter av metaller på <strong>Landskrona</strong>s industriområde.19
LitteraturArup, Ulf, Förändringar i lav- <strong>och</strong> mossfloran på alm i landskronaområdetmellan <strong>1983</strong> <strong>och</strong> 1994. Rapport från MiljöförvaltningenMagnus Magnusson, 1984. Tungmetallhalter i cypressmoss (Hypnum cupressiforme)inom <strong>Landskrona</strong>området. Rapport från miljöförvaltningen.Probieko. <strong>1995</strong>. Insamling av bergklomossa (Hypnum cupressiforme) inom<strong>Landskrona</strong>området för tungbmetallanalys. Rapport från miljöförvaltningenEco-e Miljökonsult. <strong>2006</strong>. Provtagning av mossa i <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2006</strong>.Rapport från miljöförvaltningenBlodet allt renare från bly. Miljöredovsining för <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> 2005.Öresundsvattensamarbetet. 2005. Miljögifter i Öresund en översikt.Rapporterna finns tillgängliga på <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>s hemsida. Klicka på Miljö<strong>och</strong> rapporter om miljön.20