Nya kontroll- och maktrelationer inom sjukvården - Lunds universitet
Nya kontroll- och maktrelationer inom sjukvården - Lunds universitet
Nya kontroll- och maktrelationer inom sjukvården - Lunds universitet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Nya</strong> <strong>kontroll</strong>- <strong>och</strong> <strong>maktrelationer</strong> <strong>inom</strong> sjukvårdensamtidigt som det stipuleras att patienternasönskemål <strong>och</strong> valmöjligheter ska väga tyngreminskar i praktiken utrymmet för den enskildepatientens behov. De ökade dokumentationskraven<strong>och</strong> uppföljningarnastramar upp efterlevnaden av rekommendationer<strong>och</strong> riktlinjer <strong>och</strong> ger samtidigt förutsättningarför jämförelser mellan vårdgivare<strong>och</strong> ökade prestationskrav. Även omden kliniska autonomin formellt existerargör en sådan situation att det blir svårt attavvika från föreskrivna riktlinjer för behandlingar.Läkarnas kunskapsmonopol bryts uppi <strong>och</strong> med att medicinens kunskapsmassa förenklas<strong>och</strong> översätts till olika intressentersbehov. Nu kommer, för första gången,huvudmän <strong>och</strong> administrativa ledningar attha ett språk som inte tvingas göra halt vidden kliniska verksamhetens hårda kärna.Möjligen kan det vara så att den stegvisautvecklingen av kvalitetsstyrning <strong>och</strong> dessad-hoc karaktär (Garpenby 1999) försvårarför professionen <strong>och</strong> dess företrädare att fåöverblick <strong>och</strong> möjlighet att agera. 15 Närdessutom data fångas i dagliga rutiner, utgårfrån klassifikationer, förmedlas via statistik<strong>och</strong> rekommendationer <strong>och</strong> framstår somideologiskt neutrala, disparata initiativ blirdet också svårt att se sammanhanget mellankvalitetsstyrningens olika styrpraktiker.Freidson (1994) menar efter studier av amerikanskaförhållanden att den utvecklingsom försvagat läkarnas position i USA tillstor del beror på att det uppkommit en delningav professionen, mellan dem somallierar sig med arbetsgivaren/hierarkin <strong>och</strong>övriga, vilka de förstnämnda hjälper till attstyra <strong>och</strong> <strong>kontroll</strong>era. I Sverige tycks utmaningenav läkarnas autonomi snararehänga samman med en gradvis, till synesosynkroniserad <strong>och</strong> mångfasetterad institutionaliseringsprocesssom verkar genom etableringenav lagar, aktörer, kunskapsområden<strong>och</strong> informationstekniska lösningar.Analysen visar också att utvecklingen drivsframåt genom att många aktörer samarbetar,samordnat <strong>och</strong> pådrivet av staten <strong>och</strong> Socialstyrelsen.Men gör inte, <strong>och</strong> kommer inte läkareatt göra motstånd mot förändringar somhotar deras professionella autonomi? I denbrittiska kritiska forskningen om TQMpåpekas att forskaren måste vara uppmärksampå olika former av vardagligt motstånd<strong>och</strong> obstruktion, som kan undergräva krafteni de förändringar som ledningen eftersträvar(t ex Knights & McCabe 1998). Det är särskiltviktigt om man vill förstå hur TQMpåverkar identitetsskapande processer, vilketför dessa forskare är en central fråga. Menom intresset snarare är riktat mot hur ramarnaför handling förändras, blir motstånd intressantendast när det nått en sådan styrka<strong>och</strong> bredd att det kommer att påverka hurde nya ramarna utformas. När scientificmanagement infördes i början av seklet påverkadedet naturligtvis arbetares identitet,attityder <strong>och</strong> förhållningssätt till sitt arbete.Men endast i de fall där detta motstånd blevmer officiellt artikulerat <strong>och</strong> organiseratkom det att påverka hur ramarna för industriarbetetutformades (Stråth 1996). Än sålänge har vi inte sett några sådana tendenserifråga om läkarna som kollektiv.Bilden av läkaren som tronande på enpyramid av medicinsk kunskap, hårt drivenspecialisering <strong>och</strong> medicinsk techno-sciencemåste kompletteras med en annan bild. Iden står läkaren under en pyramid av praktikerför ”kunskapsstyrning” <strong>och</strong> nya formerför <strong>kontroll</strong> <strong>och</strong> tillsyn. Mellan dessa pyramider,i timglasets midja, sker mötet mellan15. Att TQM ”är en resa mot okänt mål” är envanlig metafor i dessa sammanhang.Arbetsmarknad & Arbetsliv, årg 9, nr 2, sommaren 2003123