Missing text /vti/pages/publication/downloadpdf for sv
Missing text /vti/pages/publication/downloadpdf for sv
Missing text /vti/pages/publication/downloadpdf for sv
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
3 Genomsnittlig betalning<strong>sv</strong>ilja i de olika fallstudiernaEn genomsnittlig värdering i urvalet kan räknas fram utan hänsyn tillförklaring<strong>sv</strong>ariabler i <strong>for</strong>m av t.ex. socioekonomiska variabler. En kumulativfrekvenskurva konstrueras då utifrån hur stor andel av de intervjupersoner somhar fått ta ställning till ett visst bud som accepterar det. De punkter som kanobserveras, dvs. de bud som intervjupersoner har tagit ställning till, sammanbindstill en kurva. Den genomsnittliga betalning<strong>sv</strong>iljan per person räknas ut som en ytaunder kurvan. En fördel med denna icke-parametriska metod att beräknabetalning<strong>sv</strong>iljan är att värderingen inte är beroende av antaganden omfunktions<strong>for</strong>m. Det går dock inte att få fram en beräkningsmodell där betalning<strong>sv</strong>iljanberor på olika karaktäristika som X (exponering) eller Y (socioekonomiskavariabler) hos individerna. Det är därmed <strong>sv</strong>årare att få fram överförbara värdennär analys sker med en sådan metod.Den icke-parametriska metoden kan vara lämplig att använda förmiljövärdering vid unika objekt eftersom det i dessa fall är <strong>sv</strong>årt att skapaöverförbara värden. Resultatet av värdering med icke-parametrisk metod i vårafallstudier redovisas i detta kapitel. I bilaga 7 återfinns frekvenskurva ochuträkning av genomsnittlig betalning<strong>sv</strong>ilja per person för övriga tätorten iHöllviken, som ett exempel på hur genomsnittlig betalning<strong>sv</strong>ilja räknas fram meddenna metod. Uträkningen i övriga fall sker på samma sätt.3.1 Antaganden för samtliga fallstudierVid det lägsta budet i varje fallstudie gör vi antagandet att den andel som inteantar det lägsta budet inte har någon betalning<strong>sv</strong>ilja alls (undantaget ärUlricehamnsstudien där vi även studerar acceptansen vid 0-bud). Vi antar att detinte finns någon negativ betalning<strong>sv</strong>ilja utan att den andel som inte har accepteratdet lägsta budet har betalning<strong>sv</strong>iljan 0 kr. Dessutom ”klipper” vi frekvenskurvanvid det högsta budet, dvs. antar att ingen har högre betalning<strong>sv</strong>ilja än det högstabudet. Man skulle i stället kunna extrapolera, dvs. bestämma en punkt på x-axelndär andelen ja-<strong>sv</strong>ar är noll.I ett par fall har kurvan justerats med ”Ayer et al. sats” (Ayer et al., 1955).Denna innebär att om andelen som accepterar det erbjudna budet stiger när budetökar justeras detta genom att medelvärdet av andel ja-<strong>sv</strong>ar för dessa budtillsammans används. Se exempelvis Kriström (1995) för beskrivning av detta.3.2 E4 vid HuskvarnaI Huskvarna-studien testades olika betalningssätt för att se om och i så fall hurdetta skulle påverka betalning<strong>sv</strong>iljan. De betalningssätt som testades var:• Skatteökning per person och år i 10 år• Fast, obligatorisk avgift per person och år i 10 år• Frivillig avgift per person och år i 10 år• Skatteökning per person och år i 5 år• Skatteökning per person och månad i 10 årDen analys av betalningssättet som har genomförts nu och vid tidigare studier (seIvehammar, 1998) har visat att höjd kommunalskatt och fast avgift inte gersignifikant skilda resultat och därför kommer i det följande dessa att anses somVTI meddelande 939 25