Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SOU 2005:41<strong>Bort<strong>om</strong></strong> vi <strong>och</strong> demtionsprocessen till ett tidlöst tillstånd s<strong>om</strong> i första hand är förknippatmed ett problemperspektiv på invandrade kvinnor <strong>och</strong> män <strong>och</strong>deras barn. Den essentialistiska konstruktionen av den problematiska”andra” s<strong>om</strong> ett främmande inslag i det annars h<strong>om</strong>ogenasvenska samhället utgör ytterligare en av integrationstänkandetsinneboende paradoxer. Integrationspolitiken enklaviseras samtidigts<strong>om</strong> den etniska ojämlikheten fortsätter att vara en frånvarandedimension in<strong>om</strong> andra politik<strong>om</strong>råden.Ytterligare en paradox uppenbarar sig när integrationstänkandet iSverige analyseras i ljuset av den europeiska kontexten. Idén <strong>om</strong>den svenska modellen <strong>och</strong> partssamverkan för tillväxt <strong>och</strong> jämlikhethar varit en grundpelare inte bara för konstruktionen av dennationella gemenskapen utan även för Sveriges profil i internationellasammanhang. Sveriges roll s<strong>om</strong> förebild i Europa har såledesvarit förbunden med en inkluderande välfärdsmodell <strong>och</strong> en aktivarbetsmarknadspolitik med full sysselsättning s<strong>om</strong> ledstjärna.Utöver detta har den integrationspolitik s<strong>om</strong> formulerades under1997 drivits med ett brett politisk stöd under nästan ett decennium.Dessa <strong>om</strong>ständigheter, s<strong>om</strong> talar för närmast optimala politiska<strong>och</strong> institutionella förutsättningar för ett inkluderande förhållningssättgentemot flyktingar, invandrare <strong>och</strong> personer medinvandrarbakgrund, har emellertid inte inneburit ett slut på dendiskriminering s<strong>om</strong> under senare tid har bekräftats av forskningsresultat<strong>och</strong> kritiserats gång på gång av internationella organisationer(se t.ex. ECRI 2003, FN-förbundet 2004). Det är inte bara diskrimineringenin<strong>om</strong> <strong>om</strong>råden s<strong>om</strong> arbetsmarknad <strong>och</strong> boende s<strong>om</strong>påtalats utan även myndigheternas passiva hållning gentemot vardagsrasism<strong>och</strong> rasistiska organisationer.Förek<strong>om</strong>sten av diskriminering <strong>och</strong> vardagsrasism undergräversåledes bilden av den svenska modellen s<strong>om</strong> unik <strong>och</strong> s<strong>om</strong> en förebildi Europa. Den pekar tvärt<strong>om</strong> på ett gemensamt europeisktförflutet där reproduktionen av hierarkiska världsbilder <strong>och</strong> rasistiskaföreställningar har varit centrala för att befästa det kristna <strong>och</strong>vita Europas d<strong>om</strong>inans över ”de andra”. Den västerländska idétraditionens<strong>om</strong> sedan kolonialismen markerat en skarp gräns mellan”The West and the Rest” (Hall 1992) har varit tongivande i Sverige<strong>och</strong> präglar även nutida uppfattningar <strong>om</strong> identitet, tillhörighet <strong>och</strong>socialt medborgarskap (Hansen 2000, Magnusson & Stråth 2004).Det svenska integrationsdilemmat är således även ett europeisktdilemma, där den föreställda nationella gemenskapen <strong>och</strong> närvaronav det koloniala förflutna alltjämt gör sig gällande i ett ständigt9