Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SOU 2005:41Vardagsrasismmöjligt <strong>om</strong> det i detalj” (Louw-Potgieter, 1989:311) gen<strong>om</strong> attundvika snabba anklagelser <strong>om</strong> överkänslighet <strong>och</strong> i stället fokuserapå att ställa icke-ledande frågor <strong>och</strong> sondera efter såväl uppenbaras<strong>om</strong> dolda tecken på rasism. Skildringen skulle vara intervjupersonensegen rekonstruktion av den händelse s<strong>om</strong> hon eller han hadeupplevt s<strong>om</strong> ett uttryck för rasism. Jag hade introducerat dennametod tidigare i två projekt <strong>om</strong> vardagsrasism i USA <strong>och</strong> Nederländerna,men den hade inte testats i något annat sammanhang ellermed skiftande intervjuare (Essed, 1984, 1990a, 1991). Varje redogörelseanalyserades två gånger, först av intervjuaren <strong>och</strong> sedan avprojektledaren.Resultaten var avslöjande. För det första bekräftade projektethypotesen att vardagsrasism kan ses s<strong>om</strong> ett generiskt begrepp. Fördet andra verkade det s<strong>om</strong> att intervjumetoden – att skapa maximaltmed utrymme för de intervjuade att kontextualisera <strong>och</strong> kläupplevelserna i sina egna ord <strong>och</strong> enligt sitt eget <strong>om</strong>döme – begränsadeinverkan av intervjuarens rasbakgrund på intervjusituationen.Alla intervjuare, oavsett hudfärg <strong>och</strong> kön, fick fram liknande historier.De fann att de intervjuade svarta studenterna ”tenderade atttesta alla andra möjligheter <strong>och</strong> hypoteser innan de bedömde att enaktörs handlingar var rasistiska” (Louw-Potgieter, 1989:313). Författarenkonkluderar att dessa bevis står i skarp kontrast till stereotypenatt svarta är så besatta av rasism att de tolkar välmenandebeteenden s<strong>om</strong> rasistiska. Det metodologiska värdet av personligaskildringar har att göra med utveckling av k<strong>om</strong>petens rörande uttydandetav betydelser <strong>och</strong> mening, gen<strong>om</strong> noggranna läsningar avobservationer av diskriminering i vardagen. <strong>Vi</strong>kten av att lyssna <strong>och</strong>vara lyhörd, s<strong>om</strong> föreståndarinnan på President Hotel, understrykerden emotionella intelligensens roll (Goleman, 1995, 1998) närman har att göra med vardagsrasism. Till skillnad från den biträdandeföreståndaren hindrades hon av sin yrkesmässighet från attdra den förhastade slutsatsen att det inträffade kunde vara vad s<strong>om</strong>helst men inte rasism.Erfarenhet är ett centralt begrepp i studiet av vardagsrasism. Personligaskildringar av rasism placerar såväl berättarna s<strong>om</strong> derasupplevelser i den sociala kontext s<strong>om</strong> är deras vardag. De tillfördetaljer till händelserna <strong>och</strong> ger dem en särprägel, samt inbjuderberättaren att <strong>om</strong>sorgsfullt skildra sina svårfångade upplevelser avrasism. Att upplevelser av rasism är en relevant informationskällaberor på att rasism ofta tar sig dolda uttryck <strong>och</strong> på att den förnekas<strong>och</strong> förmildras av grupper i <strong>makt</strong>position. På annat håll har jag85