Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Vardagsrasism SOU 2005:41metodologi för att återupprätta dessa kunskaper <strong>och</strong> visa att skildringarav rasism inte är efterkonstruktioner. Personliga skildringarär reflekterande verklighetstolkningar s<strong>om</strong> baseras på heuristiskaslutledningar utifrån allmänna kunskaper <strong>och</strong> på en heuristik avrationella jämförelser – med ickerasistiska situationer (diskontinuitet)<strong>och</strong> med andra former av diskriminering (kontinuitet). Des<strong>om</strong> diskrimineras drabbas ofta av känslor av smärta, ilska, eller<strong>makt</strong>löshet, något s<strong>om</strong> utgör ett starkt incitament för att grundligtundersöka det inträffade innan man avgör att det är diskriminering<strong>och</strong> vidtar åtgärder – ofta med risk för vedergällning. Nelsonshistoria vittnar <strong>om</strong> hur rädslan för bestraffning leder till tvivel <strong>och</strong>ett strategiskt val av tidpunkt för en reaktion. Forskningen harupprepade gånger visat att noggranna observationer snarare är regelän undantag i situationer då det föreligger en misstanke <strong>om</strong> diskriminering(Dummett, 1973; Essed, 1990a, 1991; Feagin <strong>och</strong> Sikes,1994; St Jean <strong>och</strong> Feagin, 1998). Därmed inte sagt att det inte finnstillfällen då man kan göra ett felaktigt <strong>om</strong>döme <strong>och</strong> tycka sig sediskriminering där det inte finns någon. Längre fram k<strong>om</strong>mer vi attse att en allmän kunskap <strong>om</strong> vad s<strong>om</strong> är att förvänta under ”normala”<strong>om</strong>ständigheter – det vill säga ”icke-rasifierade” <strong>om</strong>ständigheter– är en förutsättning för att kunna inse när någonting gårsnett. Kunskap <strong>om</strong> när saker <strong>och</strong> ting ”går snett” oberoende av rasär samtidigt relevant för att kunna inse att en ”orättvisa” skullekunna vara ickerasistisk. Slutligen kan det inte uteslutas att människori strategiskt syfte spelar på vitas känslighet för att bli anklagadeför rasism gen<strong>om</strong> att mot bättre vetande göra just detta.Att bringa skildringar av rasism i dagen ställer en mängd informationtill förfogande s<strong>om</strong> annars skulle vara osynlig för forskarblickar.I ett projekt <strong>om</strong> vardagsrasism på ett så kallat integreratsydafrikanskt universitet – detta var under apartheidperioden –prövade vi metoden att noggrant lyssna <strong>och</strong> fråga <strong>om</strong> iakttagelserav rasism för att på så vis uppdaga <strong>om</strong> det fanns någon dold rasismpå just det universitet s<strong>om</strong> menade sig ha en antidiskriminatoriskpolicy. En rasmässigt skiftande grupp studenter – svarta, ”färgade”,asiater <strong>och</strong> vita – blev <strong>om</strong>bedda att intervjua svarta medstudenter<strong>om</strong> deras erfarenheter på universitetet. S<strong>om</strong> förberedelse för intervjuernafördjupade sig studenterna i litteratur <strong>om</strong> rasism efters<strong>om</strong>läraren ville att de skulle besitta tillräckliga allmänna kunskaper <strong>om</strong>rasism innan de tilläts ägna sig åt fältarbete. Studenterna instrueradesatt få fram utförlig information <strong>om</strong> upplevelser av rasism. Tankenvar att locka den intervjuade till att ”berätta så mycket s<strong>om</strong>84