Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Vardagsrasism SOU 2005:41<strong>och</strong> hans förd<strong>om</strong>ar, <strong>och</strong> ifrågasätter <strong>om</strong> han över huvud taget hark<strong>om</strong>petens att handleda sökande s<strong>om</strong> tillhör etniska minoriteter.Detta skapar ytterligare problem. Direktören känner sig tillintetgjord<strong>och</strong> demoraliserad. Hur vågar hon ifrågasätta hans attityd? Efter mötetringer han upp henne igen <strong>och</strong> ägnar flera timmar åt att klaga över atthon gjort hon<strong>om</strong> upprörd <strong>och</strong> åt att påtala att han inte är någon rasist.Projektsamordnaren följer upp fallet, vilket resulterar i förbättrade arbetsförhållanden.Till slut stannar två av kandidaterna – de är nu på vägatt avsluta sin praktik <strong>och</strong> har goda utsikter att bli erbjudna anställning.Människor kan uppleva det s<strong>om</strong> besvärande att få höra att ”de upprätthålleren form av rasistisk praktik, oberoende av hur de uppfattarsitt personliga agentskap” (Husband, 1991:53). I det fall s<strong>om</strong>diskuteras ovan leder anklagelsen <strong>om</strong> rasism till att uppmärksamhetenflyttas bort från sakfrågan. Direktören gör anspråk på projektsamordnarenstid <strong>och</strong> energi för att ta itu med hans såradekänslor samtidigt s<strong>om</strong> han försöker <strong>om</strong>definiera situationen till enfråga <strong>om</strong> huruvida han är rasist eller inte. Problemet ligger i organisationskulturen,s<strong>om</strong> tycks vara fientligt inställd till praktikanternaskarriäranspråk. Det här exemplet visar också att vita – s<strong>om</strong>projektsamordnaren – kan göra framgångsrika ingripanden motdiskriminering <strong>om</strong> de är tillräckligt mottagliga för att känna igenrasism i vardagen.Vardagsrasism är aldrig en isolerad handling, utan en mångdimensionellerfarenhet (McNeilly et al., 1996). En händelse utlöserminnen av andra liknande tillfällen, av uppfattningarna s<strong>om</strong> <strong>om</strong>givithändelsen, av sätt att härda ut <strong>och</strong> av kognitiva reaktioner. JoeFeagin <strong>och</strong> Melvin Sikes, s<strong>om</strong> ingående studerat svarta amerikanersskildringar av rasism, framhåller att de ”återk<strong>om</strong>mande erfarenheterna(…) av vita s<strong>om</strong> diskriminerar befinner sig i rasproblematikensbrännpunkt” (1994:15). Med andra ord äger varje exempel påvardagsrasism endast mening i relation till den sammanhängandehelheten av relationer <strong>och</strong> praktiker. Iris Young talar i detta avseende<strong>om</strong> systemiska inskränkningar:…de utbredda <strong>och</strong> djupgående orättvisor s<strong>om</strong> drabbar vissa gruppertill följd av ofta <strong>om</strong>edvetna antaganden <strong>och</strong> reaktioner från välmenandemänniskor i alldagliga samspel, media <strong>och</strong> kulturella stereotyper,strukturella aspekter av byråkratiskt beteende <strong>och</strong> marknadsmekanismer– kort sagt, vardagslivets normala processer. (Young, 1990:41)I min studie Understanding everyday racism (Essed, 1991) fann jagen koppling mellan de rasistiska yttringarna i varje specifik situa-78