Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SOU 2005:41VardagsrasismKonceptuella frågor – Vardagsrasismens väsen <strong>och</strong> desssärdragBegreppet vardagsrasism består av två delar, en s<strong>om</strong> säger att dethandlar <strong>om</strong> rasism <strong>och</strong> en annan s<strong>om</strong> säger att det handlar <strong>om</strong> vardagen.Under lång tid <strong>om</strong>huldade den traditionella samhällsvetenskapenpå ett ensidigt sätt de ”stora” utvecklingslinjerna, samtidigts<strong>om</strong> den bortdefinierade vardagslivet från vad s<strong>om</strong> ansågs vara relevantaforsknings<strong>om</strong>råden. Under 1960- <strong>och</strong> 1970-talen gjorde framväxtenav mikrosociologi, framför allt under inflytande av fen<strong>om</strong>enologin,att situationen förändrades (Luckmann, 1978). De s<strong>om</strong>förespråkade studier av meningsfulla sociala fen<strong>om</strong>en på deras egnavillkor hävdade att ”vi måste börja all sociologisk förståelse av detmänskliga varat med en förståelse av vardagslivet” (Douglas,1974:x). Om än banbrytande i sin analytiska blick för detaljerna ivardagssituationer, k<strong>om</strong>mer många fen<strong>om</strong>enologiska <strong>och</strong> etn<strong>om</strong>etodologiskatolkningar av vardagshändelser till korta efters<strong>om</strong> demisslyckas med att ta hänsyn till det sociala <strong>och</strong> politiska sammanhangetför relationer mellan grupper. Ett fåtal teoretiska ansträngningaratt koppla mikrohändelser till makrostrukturer, i syfte attvisa ”hur praktiker struktureras av organisationskontext <strong>och</strong> <strong>makt</strong>fördelning”(Alexander <strong>och</strong> Giesen, 1987:36), har varit av betydelseför utvecklingen av en teori <strong>om</strong> vardagsrasism.Föreställningen <strong>om</strong> ”vardagen” används ofta för att hänvisa tillen välbekant värld, en värld av praktiskt intresse <strong>och</strong> praktiker s<strong>om</strong>vi socialiseras in i för att kunna klara oss i systemet. I vardagensmälter sociologiska distinktioner mellan ”institutionellt” <strong>och</strong> ”interaktionellt”,mellan ideologi <strong>och</strong> diskurs, <strong>och</strong> mellan livets ”privata”<strong>och</strong> ”offentliga” sfärer samman <strong>och</strong> formar en sammanhängandehelhet av sociala relationer <strong>och</strong> situationer. Begreppet vardagsrasism,s<strong>om</strong> ursprungligen utvecklades i två jämförande studiermellan Nederländerna <strong>och</strong> USA (Essed, 1984, 1990a, 1991), harupptagits <strong>och</strong> tillämpats framgångsrikt på studiet av rasism i andraländer, sås<strong>om</strong> Sydafrika (Louw-Potgieter, 1989; Essed 1990b),Schweiz (Shaha, 1998), Kanada (das Gupta, 1996), Storbritannien(Twine, 1998), <strong>och</strong> in<strong>om</strong> specifika <strong>om</strong>råden s<strong>om</strong> offentlig vård(Jackson et al., 1996), privata näringslivsorganisationer (Human<strong>och</strong> van Schalkwyk, 1998), <strong>och</strong> handel i närbutiker (Lee, 2000).Fokuseringen på de vardagliga yttringarna av systemisk ojämlikhetsträcker sig även utanför <strong>om</strong>rådet rasrelationer, vilket har bidragittill att ge ”vardagen” generisk mening; vardagsojämlikhet (O’Brien75