Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Ett europeiskt dilemma SOU 2005:41ändamål. Enligt Tesfahunney (2000) var den rasistiska <strong>och</strong> denkolonialistiska diskursen en integrerad del av den svenska utbildningspedagogiken<strong>och</strong> skolböcker från 1800 till 1980-talet. Utbildningenär formad efter majoritetssamhällets normer <strong>och</strong> värderingar<strong>och</strong> fungerar assimilatoriskt vis-á-vis minoriteter <strong>och</strong> studentermed invandrarbakgrund (Lahdenperä 1999; Tesfahuney1999; Parszyk 1999; Rönström, Runfors & Wahlström 1995, 1998;Runfors 2003; Bunar 1999a; Leon 2001; Gerle 2000; Huss, 2001).Strukturell/institutionell diskriminering påarbetsmarknadenInstitutionell diskriminering på arbetsmarknaden är relativt väldokumenterad.Nya studier av ILO av de så kallade praktikprövningari en rad länder övertygar till <strong>och</strong> med de mest skeptiska forskarna<strong>om</strong> den utbredda förek<strong>om</strong>sten av systematisk diskriminering avetniska minoriteter <strong>och</strong> personer med invandrarbakgrund på deneuropeiska arbetsmarknaden. Trots detta har den dolda strukturella/institutionelladiskrimineringen inte fått den uppmärksamhets<strong>om</strong> den borde ha fått på grund av dess utbredning <strong>och</strong> fördjupning.Ju mindre det finns studier <strong>om</strong> det strukturella/institutionelladiskrimineringen desto lättare blir det för dessa länder att framhävasina goda intentioner beträffande integration samt att förnekasjälva förek<strong>om</strong>sten av diskriminering.Sverige har i det europeiska sammanhanget blivit betraktat s<strong>om</strong>ett exempel på en lyckad integration av ”de andra” framför allt pågrund av det allmänna välfärdsystemet <strong>och</strong> den allmänt kändahumanitära bilden av Sverige. En kort översikt av den svenskainvandrarpolitiken gör emellertid den bilden suddig <strong>och</strong> verklighetsfrämmande.Under de senaste decennierna har Sveriges invandrarpolitikfokuserat på integration av invandrarna i det svenskasamhället. En av de viktigaste vägarna till integration, enligt integrationspolitiken,har gått gen<strong>om</strong> arbete. Om personer med invandrarbakgrundhar ett arbete tycks de anses vara integrerade. Sålunda,<strong>och</strong> oavsett <strong>om</strong> man är läkare eller civilingenjör <strong>och</strong> tvingas jobbas<strong>om</strong> städare eller pizzabagare, anses man enligt den så kallade”arbetslinjen” vara integrerad. Redan 1975 konstaterade densvenska riksdagen att målen för jämlikhet, samarbete <strong>och</strong> valfrihetborde vara grunden för den svenska invandrarpolitiken (Kamali,1997). Men nästan ingenting hade sagts <strong>om</strong> diskriminering av per-52