Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SOU 2005:41Ett europeiskt dilemmarum under europeiska <strong>makt</strong>ens koloniala <strong>och</strong> imperialistiska krig<strong>och</strong> expansion, den sker även alltmer in<strong>om</strong> ländernas nationsgränser.Invandring, å ena sidan, <strong>och</strong> högerextrema partiers framgångari många europeiska länder, å andra sidan, har nyligen ökat Främlingsandrafieringen<strong>och</strong> skapat en situation i vilka interna barriärer<strong>och</strong> gränser blir viktigare än externa. Främlingsandrafiering har bliviten del av många ”anderafierade” gruppers vardagliga liv. Trotsatt andrafieringsprocessen använder sig av ”olikheter”, verkliga ellerinbillade, mellan ”vi”, de kategoriserande grupperna <strong>och</strong> ”dem”, dekategoriserade ”andra”, konstruktionen <strong>och</strong> rekonstruktionen avexkluderande <strong>och</strong> diskriminerande attityder <strong>och</strong> praktiker gentemot”de andra”, räcker detta inte för att betrakta sådana processers<strong>om</strong> rasism <strong>och</strong> Främlingsandraism. Förtryck <strong>och</strong> aggression ärnödvändiga faktorer för att dessa exkluderande <strong>och</strong> diskriminerandeattityder gentemot ”de andra” ska betraktas s<strong>om</strong> rasism(Memmi, 2002:102). Dessa faktorer är lika nödvändiga för att ensituation av Främlingsandrafiering ska existera. Följaktligen lederandrafieringsprocessen till koncentration av <strong>makt</strong> <strong>och</strong> inflyttande iandrafierande gruppers händer vilket gör förtrycket <strong>och</strong> aggressionengentemot ”de andra” till frekventa symboliska <strong>och</strong> fysiskapraktiker.Främlingsandrafiering tar sig olika uttryck in<strong>om</strong> samhälletsmånga strukturella <strong>och</strong> institutionella sfärer <strong>och</strong> resulterar i ensystematisk diskriminering av ”de andra”.Strukturell/institutionell diskriminering in<strong>om</strong>utbildningssystemetI så gott s<strong>om</strong> alla moderna nationalstater spelar utbildningssystemeten central roll i nationaliseringen av ”nationen”. Utbildningensroll för skapandet av vikänslan <strong>och</strong> tillhörigheten till ”en nation”med ”en gemensam historia”, ”ett gemensamt språk”, ”en gemensamkultur”, <strong>och</strong> ibland till <strong>och</strong> med en ”gemensam religion” harlänge varit känd. Durkheim skrev i början av förra seklet <strong>om</strong>utbildningens centrala roll för nationalstaterna <strong>och</strong> den nationellaintegrationen. 8 I europeiska skolor producerar <strong>och</strong> reproducerarundervisningen dikot<strong>om</strong>in av ”oss” s<strong>om</strong> överlägsna gentemot8Traditionen av “ett folk <strong>och</strong> en religion” var ett resultat av mångåriga krig i Europa s<strong>om</strong>resulterade i “Westfaliska freden” (1648). Fredsföredraget garanterade “fursten” rätten attbestämma över undersåtarnas religion. Det var under en tid då ickevästerlandska samhällen<strong>och</strong> formationer, till exempel det Ott<strong>om</strong>anska riket, var mångreligiösa <strong>och</strong> mångetniska.47