Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SOU 2005:41Ett europeiskt dilemmaVardagsrasism, individuell eller strukturell/institutionelldiskrimineringTrots att avsiktliga diskriminerande handlingar har blivit ett kriteriumför åtskillnad mellan å ena sidan den individuella <strong>och</strong> institutionelladiskrimineringen (avsiktliga) <strong>och</strong> å andra sidan den strukturella(oavsiktliga), finns det många problem med en sådan teoretiskutgångspunkt. Den marxistiska teorin, hävdar även att denstrukturella diskrimineringen s<strong>om</strong> en del av klassamhället är avsiktlig<strong>och</strong> baseras på en medveten organisering av det kapitalistiskasamhället. Även framväxten av rasistiska partier (RP) på den politiskaarenan i många europeiska länder kan länkas till denna kontext.Dessa påverkar samhällets organisation <strong>och</strong> lagar – s<strong>om</strong> enbetydande del av samhällets strukturella egenskaper – <strong>och</strong> förstärkeravsiktligt den strukturella diskrimineringen mot exempelvismuslimer <strong>och</strong> invandrargrupper. Med andra ord, även <strong>om</strong> dessapartier är en del av den strukturella diskrimineringens politiska sfär,<strong>och</strong> borde således inte vara medvetna <strong>om</strong> sina handlingar, finns deten avsikt i att framställa invandrare s<strong>om</strong> problem, vilket förstärkerden strukturella diskrimineringen, bl.a. gen<strong>om</strong> lagändring.Alltså gör det sammanflätande förhållandet mellan strukturell<strong>och</strong> institutionell diskriminering att en empirisk åtskillnad mellandessa två former nästan är <strong>om</strong>öjlig. <strong>Vi</strong> kan således definiera strukturell<strong>och</strong> institutionell diskriminering s<strong>om</strong> majoritetssamhälletssystematiska handlingar av underordning <strong>och</strong> stigmatiserande särskiljningar(otherization) av vissa etniska, religiösa, eller invandrargruppers<strong>om</strong> kan kallas andrafiering. Den här typen av diskrimineringhar en historia <strong>och</strong> är institutionaliserad <strong>och</strong> resulterar i förlängningenav bevarandet av majoritetssamhällets <strong>makt</strong>positionersamt dess privilegier.Ett problem med begreppet strukturell diskriminering är attbetoningen på ”strukturen” riskerar att underskatta individensaktiva roll i reproduktionen av den institutionella diskrimineringeni samhället. Men denna ”individ” är inte en abstrakt konstruktionbort<strong>om</strong> tid <strong>och</strong> rum. De sociala sammanhangen, mer specifikt deinstitutionella ramarna, in<strong>om</strong> vilken individen agerar, formarutrymmen för individuella handlingar. De individer s<strong>om</strong> aktivtreproducerar den strukturella/institutionella diskrimineringen harinstitutionell <strong>makt</strong> <strong>och</strong> får därmed en institutionell aktörsroll(Burns, 2005). Detta underminerar de försök s<strong>om</strong> har gjorts attseparera den individuella diskrimineringen från den strukturella35