Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SOU 2005:41<strong>Bort<strong>om</strong></strong> vi <strong>och</strong> dems<strong>om</strong> gör uppdelningen mellan de s<strong>om</strong> ska integreras <strong>och</strong> de s<strong>om</strong>sätter upp spelreglerna för integrationen till en självklar grund förkunskapsproduktion, samhällsanalyser <strong>och</strong> politikens utformning.Integrationstänkandet enklaviserar därmed den etniska differentieringen<strong>och</strong> gör den till en separat fråga s<strong>om</strong> är möjlig att ignorera iandra politik<strong>om</strong>råden. Det är mot denna bakgrund s<strong>om</strong> möjlighetenatt göra politiska vinster gen<strong>om</strong> att ”ställa krav på invandrare”bör analyseras.Texterna ovan visar att den strukturella diskrimineringen harsina rötter i ett de ojämlika relationer s<strong>om</strong> sedan kolonialismen harupphöjt västvärlden till en norm för hela mänskligheten. <strong>Vi</strong>thetensd<strong>om</strong>inans <strong>och</strong> rasistiska uppfattningar är ur detta perspektiv enkonstitutiv del i denna ordning. Dessa uppfattningar får idag förnyadkraft i en kontext av glokala konflikter där överstatlighet <strong>och</strong>en ny internationell arbetsdelning k<strong>om</strong>bineras med interkontinentalamigrationer <strong>och</strong> diasporarörelser. En växande efterfrågan påbilliga tjänster <strong>och</strong> framväxten av oreglerade arbetsmarknader i denrika världen bidrar till ett ökande differentiering med etniska <strong>och</strong>könsmässiga förtecken. Trots internationella konventioner varigen<strong>om</strong>regeringar förbinder sig att motverka alla former av diskriminering<strong>och</strong> rasism har dessa blivit högst påtagliga k<strong>om</strong>ponenter isamhällets fördelning av materiella <strong>och</strong> symboliska resurser.Analysen visar <strong>makt</strong>utövandets centrala roll i denna process <strong>och</strong>en generell slutsats är därför att den strukturella diskrimineringenär en relation s<strong>om</strong> utspelas in<strong>om</strong> ramen för ett <strong>makt</strong>landskap. Detbetyder att diskrimineringen varken är tillfällig eller övergående<strong>och</strong> inte heller ett resultat av enstaka individers okunskap ellerobetänksamhet. Diskrimineringen finns inskriven i ett privilegiesystems<strong>om</strong> ger vissa individer eller grupper fördelar <strong>och</strong> förmåner påandras bekostnad. Det innebär att diskrimineringen dels är inbäddadi samhällets ojämlika fördelning av materiella <strong>och</strong> symboliskaresurser, dels perforeras <strong>och</strong> transformeras av andra <strong>makt</strong>relationeri samhället. På samma sätt s<strong>om</strong> diskrimineringen erfars <strong>och</strong> hanterasutifrån en rad skilda positioner s<strong>om</strong> transformeras av kön, klass<strong>och</strong> sexualitet, utövas den utifrån <strong>makt</strong>positioner s<strong>om</strong> vilar på flera<strong>makt</strong>axlar. Denna k<strong>om</strong>plexitet, s<strong>om</strong> i många situationer innebär enökad sårbarhet, exempelvis när både kön <strong>och</strong> etnisk diskrimineringopererar samtidigt, medför även möjligheten att utmana en diskriminerandeordning. Ett effektivt antidiskrimineringsarbete kan aldrigreduceras till en av dessa nivåer utan måste adressera de k<strong>om</strong>-25