Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Bort<strong>om</strong></strong> vi <strong>och</strong> dem SOU 2005:41<strong>och</strong> indirekt <strong>och</strong> bör skiljas från extremhögerns öppna <strong>och</strong> högljuddarasism. Kanske har vi blivit så vana vid den här sortensrasism att vi inte ens lägger märke till den längre, menar van Dijk –precis s<strong>om</strong> det har varit med många former av sexism, s<strong>om</strong> likaledesofta förnekats av män.Kulturgeografen Katarina Mattsson analyserar i sitt kapitel framväxtenav en normerande svenskhet s<strong>om</strong> positionerar nationenSverige <strong>och</strong> den föreställda befolkningen svenskar i ”det modernavita västerländska” <strong>och</strong> anknyter till föreställningar <strong>om</strong> ”vita västerlänningar”.I den svenska nationalismens historia finns en överlappningmellan svenskhet s<strong>om</strong> kulturell kategori <strong>och</strong> tanken <strong>om</strong>den nordiska rasen. Enligt Mattson har idéerna <strong>om</strong> vithet <strong>och</strong> detvästerländska avgörande konsekvenser för hur människor bemöts<strong>och</strong> kategoriseras även i dagens Sverige. Gränsdragningar kring demänniskor, aktiviteter <strong>och</strong> rum s<strong>om</strong> upplevs s<strong>om</strong> ”vita” <strong>och</strong> västerländska,är i lika hög grad närvarande i det svenska samhällets<strong>om</strong> gränsdragningar kring ”det svenska”. Till skillnad från gängseanalyser, s<strong>om</strong> fokuserar på diskriminerade grupper, vill Mattsonbeskriva <strong>och</strong> analysera den strukturella diskrimineringen s<strong>om</strong> någots<strong>om</strong> även innebär infogning <strong>och</strong> inneslutning av svenskar <strong>och</strong> vitavästerlänningar. Hon riktar därmed sökarljuset mot invanda förhållningssätt<strong>och</strong> beteenden s<strong>om</strong> skapar vithet s<strong>om</strong> en konstitutivdel i den normerande svenskheten.Idéhistorikern Michael Azar undersöker gränsdragningar s<strong>om</strong>gör den svenska nationella gemenskapen till en exklusiv sammanslutning,till en dansande ring där, enligt Aristofanes metafor, derena skiljs från de orena. Insidan av gränsen representerar en världav materiella <strong>och</strong> symboliska privilegier, utsidan en av marginalisering<strong>och</strong> mer eller mindre lyckade inbrytningsförsök. Frågan <strong>om</strong>vad det är s<strong>om</strong> håller samman gemenskapen erbjuder, enligt Azar,en bättre utgångspunkt för att analysera uteslutningen än frågan<strong>om</strong> vilka s<strong>om</strong> gör det. Azars utgår från att ingen gemenskap ärgiven utan måste skapas <strong>och</strong> bekräftas. <strong>Vi</strong>dare hävdar han att bort<strong>om</strong>individen, s<strong>om</strong> presumtiva bärare av fixerade identiteter, finnssociala existensformer konstituerade i den diskurs s<strong>om</strong> reglerarsubjektets relation till objektet. Dessa existensformers öde vilar påatt de får ta del av den libidinala eller ”andliga kretsgång” s<strong>om</strong> samtidigtfungerar s<strong>om</strong> kodord till den materiella fördelningens kretsgång.Att bli diskriminerad i den ena kan inte särskiljas från att blidet i den andra. En essentialistisk identitetsanalys måste därför med22