Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Bort<strong>om</strong></strong> vi <strong>och</strong> dem SOU 2005:41historisk <strong>och</strong> seglivad rasism <strong>och</strong> diskriminering av ”de andra”, s<strong>om</strong>etablerades i <strong>och</strong> med Europas expansion i resten av världen.Kamali presenterar en modell för att bättre förstå mekanismernabak<strong>om</strong> den strukturella/institutionella diskrimineringen <strong>och</strong> argumenterarför att kategorisering <strong>och</strong> diskriminering av en gruppmänniskor inte nödvändigtvis är konsekvensen av avsiktliga handlingar<strong>och</strong> praktiker hos en annan grupp. Det kan vara en oavsiktligkonsekvens av majoritetssamhällets institutionaliserade, neutrala<strong>och</strong> till synes normala <strong>och</strong> ”objektiva” handlingar. Han menar attden Weberianska handlingsteorin, s<strong>om</strong> handlar <strong>om</strong> de oavsiktligakonsekvenserna av mänskliga handlingar, ger ett användbart teoretisktredskap för analysen av dagens utbredda institutionaliseradediskriminering.Socialantropologen Phil<strong>om</strong>ena Essed presenterar i sitt kapitelteoretiska grunder för begreppet vardagsrasism <strong>och</strong> även erfarenheterav att arbeta med det. Vardagsrasism relaterar vardagliga erfarenheterav rasdiskriminering till den makrostrukturella kontext avgruppojämlikhet s<strong>om</strong> finns in<strong>om</strong> <strong>och</strong> mellan nationer <strong>och</strong> s<strong>om</strong> tarsig uttryck i etniska <strong>och</strong> rasmässiga hierarkier av k<strong>om</strong>petens, kultur<strong>och</strong> framsteg. Vardagsrasism handlar inte <strong>om</strong> extrema företeelser.Dess mest utmärkande drag är att den rör vanliga <strong>och</strong> triviala praktiker.Den psykologiska påfrestning s<strong>om</strong> vållas av att dagligenutsättas för rasism har dock visat sig ha kroniskt skadliga effekterpå den mentala <strong>och</strong> fysiska hälsan. Esseds utgångspunkt är att vardagsrasismaldrig är en isolerad handling, utan en mångdimensionellerfarenhet s<strong>om</strong> får mening i relation till en sammanhängandehelhet av relationer <strong>och</strong> praktiker. Erfarenheter av rasism är bådebekönade <strong>och</strong> kumulativa. Varje enskild händelse utlöser minnen avandra liknande tillfällen, av uppfattningarna s<strong>om</strong> <strong>om</strong>givit händelsen,av sätt att härda ut <strong>och</strong> av kognitiva reaktioner. Begreppet vardagsrasismtrotsar föreställningen att rasism måste vara antingenett individuellt eller ett institutionellt problem. Om rasism reducerastill personliga förd<strong>om</strong>ar blir den förd<strong>om</strong>sfulla personens psykologidet huvudsakliga problemet. Framväxten av alternativa sättatt konceptualisera rasism har medfört ett skifte i fokus, frånavsikterna <strong>och</strong> motiven bak<strong>om</strong> diskrimineringen till dess effekter.Rasismen är dock inte bara en uppsättning utfall, utan i första handen process s<strong>om</strong> upprätthåller ojämlika <strong>makt</strong>förhållanden.Kulturgeografen Irene Molina presenterar i sitt bidrag begreppetrasifiering <strong>och</strong> argumenterar för dess användbarhet i analysen avnutida former av diskriminering i Sverige. Generellt står begreppet20