Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Elitdiskurser <strong>och</strong> institutionell rasism SOU 2005:41muslimska extremister. Ledande massmedia i Europa har, med fåundantag, misslyckats med att bekämpa den tilltagande rasismen<strong>och</strong> främlingsfientligheten i europeisk politik <strong>och</strong> allmän opinion.Tvärt<strong>om</strong> har pressen <strong>och</strong> många andra eliter, s<strong>om</strong> i fallet med detpolitiska fen<strong>om</strong>enet Fortuyn i Nederländerna, gjort stora ansträngningarför att markera att islamofobiska <strong>och</strong> invandringsfientligahållningar inte ska ses s<strong>om</strong> former av rasism. Så fort främlingsfientlighetenblir till vanligt sunt förnuft, till något s<strong>om</strong> ”vi”instämmer i, så ska den inte längre benämnas ”rasism”.Till sist tycks även den antirasistiska normen vara på tillbakagångnär en ökande andel av européerna öppet, i Eurobar<strong>om</strong>eterstudierna,erkänner sig vara ”rasister” – <strong>om</strong> det innebär att varaemot invandring <strong>och</strong> att man ”daltar” med invandrare. Det är inteförvånande att många väljare, inklusive de s<strong>om</strong> saknar dagliga kontaktermed invandrare, lägger sina röster på partier s<strong>om</strong> uttryckligenmotsätter sig eller vill begränsa invandringen. Folk har lärt sigläxan från de politiska <strong>och</strong> mediala elitdiskurserna <strong>och</strong> stödjer depolitiker s<strong>om</strong> från början varit dåliga förebilder. På så vis legitimeraselitrasism av folklig rasism, vilket också bereder vägen föröppet populistisk politik i syfte att reproducera politisk <strong>makt</strong>, <strong>och</strong>inte bara på högerkanten.Elitdiskurser <strong>och</strong> rasismDet är mot denna teoretiska, metodologiska <strong>och</strong> politiska bakgrunds<strong>om</strong> vi nu måste ta oss an några av elitdiskursens <strong>och</strong> rasismenskännetecken på Europas viktigaste institutioner. I analysenutgår vi från en kort summering av resultaten från ett antal storaprojekt s<strong>om</strong> gen<strong>om</strong>förts under de senaste 20 åren <strong>och</strong> s<strong>om</strong> har attgöra med hur invandrare, minoriteter, flyktingar <strong>och</strong> icke-européeri allmänhet skildras, särskilt i den politiska diskursen, nyhetsrapporteringen,läroböckerna <strong>och</strong> den vardagliga k<strong>om</strong>munikationen(för detaljer, se van Dijk, 1984, 1987, 1991, 1993, 2005).Dessa projekt hade tre syften: (i) att undersöka strukturerna italet <strong>och</strong> skriften <strong>om</strong> de Andra, (ii) att granska de sociokognitivagrunderna (förd<strong>om</strong>ar, ideologi) för sådana diskurser, <strong>och</strong> (iii) attstudera sådana diskursers sociala <strong>och</strong> politiska funktioner i samhället.Även <strong>om</strong> varje diskursgenre <strong>och</strong> kontext s<strong>om</strong> studeratsgivetvis uppvisar egna särdrag finns det också märkbara likheter, pågrund av den generella <strong>och</strong> utbredda karaktären hos de underlig-122