Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Rasifisering SOU 2005:41s<strong>om</strong> en produkt av <strong>makt</strong>kampen snarare än någonting påtvingat avdet vita samhället <strong>och</strong> passivt accepterat av den rasifierade invandradebefolkningen.Smith hävdar att rumslig segregation handlar <strong>om</strong> mycket mer änen geografisk åtskillnad mellan olika befolkningsgruppers lokaliseringi staden. Det handlar <strong>om</strong> en k<strong>om</strong>plex uppsättning av ekon<strong>om</strong>iskainstitutioner, sociala relationer <strong>och</strong> vanor, politisk <strong>makt</strong>, lagar<strong>och</strong> ideologier. Allt detta kan sammanfattas s<strong>om</strong> en i samhälletstarkt befäst rasojämlikhet, s<strong>om</strong> är politiskt, socialt <strong>och</strong> ekon<strong>om</strong>isktunderstödd. Boendesegregation baserad på ”ras” har längefunnits i den engelska urbana geografin vilket gör det mycket svårtatt tro att det skulle handla <strong>om</strong> ett tillfälligt fen<strong>om</strong>en. I Sverige harboendesegregation i mycket snabb takt uppnått extrema nivåer avrumsseparation längs rasmässiga markörer. En invecklad uppsättningav diskursiva, politiska (läs bostadspolitiska, invandringspolitiska,samhällsplaneringspolitiska, etc.), samt vardagslivs- <strong>och</strong>institutionaliserade praktiker har samverkat i det svenska boendetsrasformation. Den historiskt geografiska bakgrunden till dennaprocess har utvecklats i närmast ett århundrade (Molina 1997).Det offentliga rummets rasifieringDen rumsliga separationen kan uppmuntras av samhälleliga organisationer<strong>och</strong> upprätthållas på lokal nivå <strong>och</strong> gen<strong>om</strong> diskriminerandevardagspraxis (Smith 1989; Harrison 1995; även Essed 1991). Rasifieringav rummet har åter gjort sig påmind nyligen gen<strong>om</strong> en återupplivaddebatt <strong>om</strong> etnisk diskriminering på krogar i storstädernascentrum. Svenska dagbladet publicerade nyligen flera artiklar motiveradeav att några juridikstuderande filmade händelserna vid entrénpå flera krogar i Malmö, Göteborg <strong>och</strong> Stockholm. Personermed utländskt utseende nekades konsekvent inträde, medan des<strong>om</strong> såg ”svenska” ut släpptes in. (SvD 2005-03-04) S<strong>om</strong> svar på demånga inläggen till tidningens debattsida på internet framstod etts<strong>om</strong> särskilt talande. Entrévakten Ken bekräftar att avvisandet avpersoner med utländskt utseende från krogar är en systematiskpraktik <strong>och</strong> han berättar varför. Han väljer att tolka avvisandet s<strong>om</strong>ett rationellt ekon<strong>om</strong>iskt beslut men samtidigt medger han att dethandlar <strong>om</strong> klara direktiv från krogägarna.”Ni har uppenbarligen ingen aning <strong>om</strong> vad ni pratar <strong>om</strong>. Jag harjobbat s<strong>om</strong> entrevärd i många år <strong>och</strong> det finns inte en krog jag har job-106