Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
SOU 2005:41Rasifiseringhar rasregelsystemet trängt igen<strong>om</strong> individernas undermedvetna<strong>och</strong> samhällets institutioner till den punkt, att handlingar s<strong>om</strong> resulterari en rasbaserad diskriminering dagligen får förek<strong>om</strong>ma i ettsamhälle s<strong>om</strong> fortfarande systematiskt förnekar att rasismen s<strong>om</strong>ideologi präglar samhällsinstitutionerna <strong>och</strong> vardagslivet? Ett <strong>om</strong>rådedär rasifieringsteori har visat sig vara användbar är boendet,eller boendesegregation. Det <strong>om</strong>fattande system av mekanismer<strong>och</strong> praktiker s<strong>om</strong> genererar en rashierarkisk rumslig differentieringi staden kan med fördel operationaliseras s<strong>om</strong> stadens rasifiering(Molina 1997; Smith 1989).Stadens rasifieringSambandet mellan exkludering av de invandrade <strong>och</strong> dess geografiskalokalisering i staden har varit avgörande för att introducerabegreppet rasifiering i svenska förhållanden. Den extrema segregationens<strong>om</strong> finns i de svenska städerna mellan de konstrueradeskillnadsmarkörerna ”invandrare” <strong>och</strong> ”svenskar” överskrider deobserverade nivåerna bland OECD-länderna (OECD 1998). Efterett halvt sekel av kontinuerlig invandring till landet finns det fortfarandemånga bostads<strong>om</strong>råden s<strong>om</strong> kan benämnas s<strong>om</strong> vita öar.Mekanismerna bak<strong>om</strong> stadens rasifiering är många, från bostads<strong>och</strong>befolkningspolitiskt historiska mekanismer till olika former avstigmatisering <strong>och</strong> andrifiering av de bostads<strong>om</strong>råden där de invandradebor. Ideologiskt hänger kedjan av mekanismerna bak<strong>om</strong>den cementerade segregationen i svenska städer ihop med Goldbergsrasregelsystem. Rasseparationen i det urbana rummet har historisktfyllt en roll i samhällsstrukturen gen<strong>om</strong> att hålla olikagrupper skilda från varandra, oftast till de mest välbeställdas fördel.I både Sverige (Molina 1997) <strong>och</strong> Storbritannien (Smith 1989) harden teoretiska rasifieringsansatsen använts för att förstå det rashierarkisktorganiserade boendet i staden.Båda studierna visar att vithet i sig utgör ”en uppsättning av rasifieraderelationer” s<strong>om</strong> har effekter på bostadsmarknaden <strong>och</strong> påhela spektrum av sociala relationer s<strong>om</strong> organiseras kring boendet.Begreppet ”rasifierade relationer” är något annat än ”rasrelationer”,menar Smith (ibid). Begreppet har fördelen att det utmanar en inneboendeverklighet av rasmässig differentiering, samtidigt s<strong>om</strong> detskapar teoretisk potential för analysen av raskategorisering. I dennateoretiska ram uppfattas raskategoriseringen, i Paul Gilroys anda,105