Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
Bortom Vi och Dom Teoretiska reflektioner om makt ... - Regeringen
- No tags were found...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
SOU 2005:41Rasifiseringrelationer i förhållande till rasaspekter. Gilroy hämtar själv stöd iflera marxistiska forskare utan att för den delen förneka den viktigaroll s<strong>om</strong> klass spelar s<strong>om</strong> strukturerande kategori i förståelsen avde kapitaliska <strong>makt</strong>förhållandena. Dock är ”ras” s<strong>om</strong> social konstruktion,enligt Gilroy, en egen kategori i sig, s<strong>om</strong> inte kan underordnasklass. Kritiken består i att Miles ihärdigt försöker framhävaklass s<strong>om</strong> den främsta analyskategorin, för att studera den ställnings<strong>om</strong> svarta grupper i Storbritannien har. Detta ser Gilroy s<strong>om</strong> ”uppenbardogmatism". (Gilroy 1987: 23) Det lönar sig inte att försökafortsätta använda begreppet klass s<strong>om</strong> <strong>om</strong> dess betydelse inte hadepåverkats av den teknologiska revolutionen, menar Gilroy. Hanhävdar dessut<strong>om</strong> att förändringarna i kapitalackumulationen <strong>och</strong>den resulterande sociala arbetsdelningen har genererat stora förändringaräven i arbetarklassens sammansättning.Detta perspektiv närmar sig betydligt det s<strong>om</strong> Neergaard & Mulinari(2004) anlägger femton år senare i Sverige för att förstå rasifieringensbetydelse för den svenska arbetarklassens fragmentering.Enligt författarna delas arbetarklassen gen<strong>om</strong> diskursiva <strong>och</strong> institutionaliseradepraktiker upp i två skikt, en uppdelning s<strong>om</strong> reproducerasständigt gen<strong>om</strong> en naturalisering av skillnader mellansvenska arbetare <strong>och</strong> invandrarnas arbetskraft. Separationen i dessatvå kategorier bidrar till att placera invandrarna i en permanent positionav reservarbetskraft, med en klart underordnad ställning påarbetsmarknaden <strong>och</strong> in<strong>om</strong> deras fackliga organisationer. Invandrarnaspolitiska medvetenhet <strong>och</strong> erfarenhet tas inte på allvar när dedeltar i fackföreningsarbetet. Med diverse diskursiva mekanismers<strong>om</strong> reproducerar föreställningar <strong>om</strong> rasskillnader, blir invandrarnainfantiliserade <strong>och</strong> marginaliserade in<strong>om</strong> sina respektive arbetsorganisationer<strong>och</strong> även i fackföreningslivet (Neergaard & Mulinari2004).Den traditionella arbetaren i Europa är inte längre en vit man.Kvinnornas <strong>och</strong> de invandrades inträde på arbetsmarknaden i deeuropeiska länderna har förändrat de sociala relationerna i produktionen<strong>och</strong> fått effekter på arbetsdelningen. Detta innebär att enrevidering <strong>och</strong> nyansering av den marxistiska sociala teorin <strong>och</strong>dess grundenheter, klasserna, blir en nödvändig uppgift för dems<strong>om</strong> studerar arbetarklassens villkor i de europeiska staterna av idag. Dessut<strong>om</strong> utspelar sig rasrelationer i flera andra sfärer av samhälletän på arbetsplatsen <strong>och</strong> på arbetsmarknaden. Hela spektrumetav sociala relationer i den västerländska kapitalismen påverkasav rasistiska föreställningar.101