Utveckling och beprövande av matris vid ... - Umeå universitet
Utveckling och beprövande av matris vid ... - Umeå universitet
Utveckling och beprövande av matris vid ... - Umeå universitet
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Utveckling</strong> <strong>och</strong> beprövande <strong>av</strong> <strong>matris</strong> <strong>vid</strong>bedömning <strong>av</strong> APUUlrika Jonsson & Linnea KolbäckExamensarbete 15 hpHT 2007AbstraktExamensarbete på Lärarutbildning, Allmänt Utbildningsområde (AUO) 90 hpPedagogiska institutionen. Umeå <strong>universitet</strong>
Syftet med detta arbete var att utveckla <strong>och</strong> pröva ett bedömningsunderlag <strong>vid</strong> denarbetsplatsförlagdautbildningen (apu) i två olika verksamheter med hjälp <strong>av</strong>bedömnings<strong>matris</strong>. Problemområdet var elevernas bedömning <strong>av</strong> handledare på sin apu <strong>vid</strong> deyrkesförberedande programmen omvårdnad <strong>och</strong> frisör. Studien som användes var kvalitativ<strong>och</strong> metoden intervjuer där arbetet begränsades till informanter från omvårdnadsprogrammet<strong>och</strong> frisörprogrammet. Informanterna vara totalt 20 st <strong>och</strong> bestod <strong>av</strong> elever, handledare <strong>och</strong>lärare. Resultatet <strong>av</strong> vårt arbete visade att samtliga informanter upplever att det är bra att ha enbedömnings<strong>matris</strong> som underlag <strong>vid</strong> bedömning <strong>av</strong> elevernas apu <strong>och</strong> även en delförbättringsområden <strong>av</strong> utformning <strong>och</strong> användande. Detta g<strong>av</strong> oss idéer <strong>och</strong> möjligheter attarbeta <strong>vid</strong>are <strong>och</strong> utveckla bedömnings<strong>matris</strong>erna. Källor som arbetet byggde på var litteraturi form <strong>av</strong> böcker <strong>och</strong> skrifter samt Internet.Nyckelord: Bedömnings<strong>matris</strong>, apu, formativ bedömning, summativ bedömning2
InnehållsförteckningAbstrakt1.Inledning………………………………………………………. 41.1 Syfte……………………………………………………………. 52. Bakgrund……………………………………………………... 52.1 Historisk tillbakablick………………………………………….. 52.2 Arbetsplastförlagd utbildning………………………………….. 62.3 Bedömning, bedömningsunderlag……………………………... 7<strong>och</strong> betyg2.4 Matrisens framåtväxt på frisörprogrammet 132.5 Användandet <strong>av</strong> <strong>matris</strong>en <strong>vid</strong> omvårdnadsprogrammet 143. Metod………………………………………………………….. 143.1 Val <strong>av</strong> metod…………………………………………………… 143.2 Intervju som metod…………………………………………….. 153.3 Urval……………………………………………………………. 153.4 Informanter <strong>vid</strong> frisörprogrammet……………………………… 153.5 Informanter <strong>vid</strong> omvårdnadsprogrammet……………………… 163.6 Genomförande………………………………………………….. 163.7 Etik……………………………………………………………... 163.8 Nulägesbeskrivning omvårdnadsprogrammet………………… 163.11 Nulägesbeskrivning <strong>vid</strong> frisörprogrammet…………………… 184. Resultat <strong>och</strong> analys ………………………………………… 194.1 Resultat från frisörprogrammet………………………………… 194.2 Resultat från omvårdnadsprogrammet…………………………. 255. Analys <strong>och</strong> diskussion………………………………………286. Metoddiskussion 337. Fortsatta studier 34Referenslista………………………………………………………. 35Bilaga 1-7…………………………………………………………. 37-483
1. InledningNär vi skulle välja område för vårt examensarbete föll valet på den arbetsplatsförlagdautbildningens (apu) bedömning, som är en del <strong>av</strong> kurser på de yrkesverksamma program somvi är aktiva i. Vi båda, blev under en tidigare kurs i Lärarutbildningen intresserade <strong>av</strong>bedömnings<strong>matris</strong>er <strong>och</strong> tanken att utarbeta en bedömnings<strong>matris</strong> för APU genom vårtexamensarbete föddes. Eftersom vi båda har märkt under vår tid som yrkeslärare att detta ärett stort, svårt område som det kan fungera på olika sätt så har vi stött på problem som:- Handledaren vet inte vad, hur <strong>och</strong> varför den ska bedöma elev under APU, dåligt samspelmellan skola <strong>och</strong> bransch.- Aktuella APU formulär används men är svåra att tolka för handledaren ute på APU platsen<strong>och</strong> är inte alltid återkopplade till styrdokumenten.- Handledares APU bedömning utvärderas <strong>och</strong> återkopplas inte till elev, där återkoppling skerär målen svåra att förstå för eleverna.Vi har under många år varit yrkesverksamma inom den bransch som vi nu är lärare i,omvårdnad <strong>och</strong> frisör. Under den tiden mötte vi eleverna från yrkets sida <strong>och</strong> hann även medatt vara handledare till eleverna. Ute i verksamheterna fanns inte en tydlig bild över hurskolan samarbetade med branschen. Det kunde se väldigt olika ut från vilka utbildningar someleverna kom från. Ovan nämnda punkter har väckt vårt intresse kring detta område. Ettområde som är viktigt, eftersom att det på yrkesprogrammen likväl i andra gymnasieprogramingår bedömning <strong>och</strong> betygssättning som en del i verksamheten. Samt att bedömning <strong>och</strong>betygssättning även ingår i den arbetsplatsförlagda utbildningen där handledare ska bedömaeleverna. Elevernas bedömning <strong>av</strong> APU tiden ska då fungera som en viktig del <strong>och</strong> underlagför den slutgiltiga betygssättningen <strong>av</strong> elev i specifik kurs. Betyget som elev får uttrycker ivilken mån eleven har uppnått de kunskapsmål som uttrycks i kursplanen <strong>och</strong> som definieras ibetygskriterierna (Lpf 94). Detta föder vår nyfikenhet kring detta område när det gälleranvändandet <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong> <strong>vid</strong> elevers APU bedömning.4
1.1 SyfteDet övergripande syftet med denna studie är att utveckla <strong>och</strong> pröva ett bedömningsunderlag<strong>vid</strong> APU i två olika verksamheter i form <strong>av</strong> en bedömnings<strong>matris</strong>.Utifrån detta syfte söks svar på dessa frågeställningar:1. Hur har bedömnings<strong>matris</strong>en utarbetats?2. Vad anser elev, handledare <strong>och</strong> lärare om bedömnings<strong>matris</strong>ens innehåll?3. Vilka upplevelser <strong>och</strong> erfarenheter har elev, handledare <strong>och</strong> lärare <strong>av</strong>bedömnings<strong>matris</strong>ens användande?2. BakgrundI bakgrunden tar vi upp en liten historisk tillbakablick inom de yrkesförberedandeprogrammen för att skapa en förståelse för den yrkeskultur <strong>och</strong> tradition inom dessa programomvårdnad <strong>och</strong> frisör. Vi beskriver också den arbetsplatsförlagda utbildningens mening <strong>och</strong>vilken roll betyg <strong>och</strong> bedömning har i detta. Vi undersöker också hur bedömnings<strong>matris</strong>er kananvändas som bedömningsunderlag sett ur olika perspektiv.2.1 Historisk tillbakablickGymnasieskolans verksamhet <strong>och</strong> utformning utsattes under senare delen <strong>av</strong> 1980-talet förgranskning <strong>och</strong> utvärdering som följd <strong>av</strong> ett riksdagsbeslutbaserat på Regeringens proposition1983/84:116. Enligt detta beslut skulle den yrkesinriktade utbildningen inom gymnasieskolanutvecklas. I juni 1984 tillsattes en arbetsgrupp för översyn <strong>av</strong> den gymnasialayrkesutbildningen (ÖGY). Detta arbete låg till grund för hela gymnasiereformen. Dess förstaundersökning läsåret 1983/84 visade att praktikinslagen endast utgjorde sexprocent <strong>av</strong>utbildningstiden i gymnasieskolan. 1991 togs beslut om den 3-åroga yrkesutbildningen iriksdagen. I det beslutet framgår att utbildningen i gymnasieskolan ska ske på 16 nationellaprogram som ska vara tre åriga <strong>och</strong> som också ska vara en grund för högskolestudier <strong>och</strong>yrkesverksamhet. Förutom att det ingår kärnämnen i undervisningen i yrkesutbildningarnaingår även undervisning som arbetsplatsförläggs. APU ska förekomma på alla nationellaprogram med yrkesämnen enligt gymnasieförordningen. (UFB 2 1997/98). Och det är endastde kurser i yrkesämnena som får arbetsplatsförläggas.(s.19, Skolverket)2.2 Arbetsplatsförlagd utbildning - APUÖGY föreslog i sitt betänkande (SOU 1986:2) att arbetsplatsförlagd utbildning (kallad apu)skulle införas, vilket sedermera utgjorde femton procent (som preciserades till 15 veckor iSFS 1996:1363) <strong>av</strong> den totala skoltiden. I Alla nationella program med yrkesinriktning ingårAPU med minst 15 veckor där varje vecka ska motsvara 24 timmars under visning.(skolverket) (http://www.skolverket.se/sb/d/1248/a/5284#paragraphAnchor0)Apu är kursplanestyrd utbildning som ingår i ett program <strong>och</strong> genomförs på en eller fleraarbetsplatser utanför skolan. APU ska utföras <strong>av</strong> elev under ledning <strong>av</strong> handledare.(gymnasieförordningen (1992:394)http://www.riksdagen.se/webbn<strong>av</strong>/index.aspx?nid=3911&bet=1992:394Kommunen har ansvar för att se till att det finns tillräckligt med platser <strong>och</strong> att platsernauppfyller kvalitetskr<strong>av</strong>en <strong>och</strong> att det göras enligt målen i de nationella kursplanerna.5
Det är skolans huvudman, som bestämmer hur de 15 veckorna eller mer ska fördelas underutbildningstidens tre år. Skolans huvudman beslutar också vilka hela eller delar <strong>av</strong> kurs somska arbetsplatsförläggas. Rektorn ansvarar även för anskaffning <strong>av</strong> arbetsplatser för apu:n, attapu platserna uppfyller kr<strong>av</strong>en för apu:n samt att handledarena på APU platserna har denkompetens som krävs för sin roll, att de är kunnig i sitt yrkesområde. När kvalificeradehandledare saknas är det skolans huvudman som ska anordna utbildning så handledarna blirkvalificerade. (skolverket) (http://www.skolverket.se/sb/d/1263) Enligt Skolverket (1998) skaAPU ge eleverna fördjupade yrkeskunskaper samt en del andra viktiga erfarenheter somkunskaper <strong>och</strong> värderingar som tas upp i Lpf 94:as mål <strong>och</strong> riktlinjer. Vidare framgår det attAPU:n ska planeras <strong>och</strong> genomföras utifrån de utbildnings <strong>och</strong> undervisningsmål somfastställts men rapporten visar att diskussionen kring apu´ns innehåll utifrån kurser eller delar<strong>av</strong> kursen inte förekommer. När arbetsplatserna tar emot elever kan deras ekonomiskaersättning för att vara handledare se olika ut. I skolverkets rapport står det att ”Det vanligastär att det inte utgår någon ekonomisk ersättning till arbetsplatserna för deras medverkan iutbildningen”, sid 5Vidare skrivs det också att handledarutbildningen har större betydelse, i rapporten tas det uppatt grundutbildningen för nya handledare samt de kontinuerligt återkommandehandledarträffarna är en <strong>av</strong> de viktigaste kvalitativa faktorerna för apu´n.Annat som också tas upp i rapporten är att de flesta handledare som inte genomgåtthandledarutbildning har dåliga kunskaper i om hur skolan arbetar, skolans mål, riktlinjer <strong>och</strong>vad som ingår i elevernas utbildning på skolan. De brister som handledare kan ha i sinakunskaper går att koppla enligt denna rapport till de brister som finns i handledarutbildningen.Det finns också brister hos handledarna i deras kännedom om innehållet i kursplanerna samtatt den diskussion om vilka kurser eller delar <strong>av</strong> kurser som är lämpliga att lägga ut som apuinte förekommer mellan lärare <strong>och</strong> handledare. Rapporten visar också att elevernas apu intestyrs <strong>av</strong> programmens kursplaner utan istället <strong>av</strong> arbetsplatsernas produktion <strong>och</strong> verksamhetVidare skrivs också att syftet med att ha en uppföljning <strong>och</strong> utvärdering <strong>av</strong> elevers apu är attfå en grund för kontinuerlig kvalitetsutveckling. Av vad som kan framgå <strong>av</strong> denna rapport såanser handledarna att det inte alls genomförs någon form <strong>av</strong> uppföljning vare sig formativeller summarisk. Rapporten visar att handledarna får mycket liten återkoppling <strong>av</strong> resultatetpå apun´s uppföljning <strong>och</strong> utvärdering. Handledarutbildning är en <strong>av</strong> några viktiga faktorerför att elevers apu blir bra genomförda. En annan sak är yrkeslärarnas arbetsplatsbesök som ärett väsentligt stöd till elever <strong>och</strong> handledare för att t.ex. upprätthålla personkontakter <strong>och</strong>arbetsplatsens verksamhet.2.3 Bedömning, bedömningsunderlag <strong>och</strong> betygBedömningPedagogisk bedömning kan ha olika syften <strong>och</strong> idag används begreppen summativ <strong>och</strong>formativ bedömning (Korp 2003). Summativ bedömning enligt Korp har inte sammapedagogiska syfte som den formativa. Den summativa bedömningens syfte är att visa på atten person uppfyller vissa ställda kr<strong>av</strong> en slags certifiering enligt Korp. Summativ bedömninganvänds t.ex. för att ge en bild <strong>av</strong> elevernas lärande i förhållande till kursplanernas mål <strong>och</strong>kriterier t.e.x <strong>vid</strong> betygssättning. Vid summativ bedömning är det resultatet som står i fokus..Enligt Korp syftar även den summativa bedömningen till att differentierar eleverna införfortsatta studier. Korp menar att den formativa bedömningen syftar till att informera elever<strong>och</strong> lärare hur elevernas lärande utvecklas, hur undervisningen fungerar <strong>och</strong> hur det kanförbättras, här är det själva processen som står i fokus. Den formativa bedömningen görskontinuerligt med kvalitativ feedback där fokus läggs på eleven .Den pedagogiska bedömningens anser Lindström (2005) idag vara förskjuten mot formativbedömning s.k. processinriktad:6
- Bedömning ska användas för att befrämja <strong>och</strong> diagnostisera lärande.- Bedömning <strong>av</strong> lärandet sker fortlöpande.- Bedömning sker tillsammans <strong>av</strong> var elev befinner sig <strong>och</strong> hur eleven kan gå <strong>vid</strong>are.- Bedömning sker <strong>av</strong> förmågor i realistiska situationer.- Bedömning har process i fokus.- Bedömning lägger fokus på fruktbara frågor <strong>och</strong> att lära <strong>av</strong> erfarenhet.- Bedömning är mål <strong>och</strong> kunskapsrelaterad till styrdokumenten.- Bedömning visar på starka/svaga sidor <strong>och</strong> uppmärksammar framsteg.Den formativa bedömningen betonas också i styrdokumenten (Lpf-94) där läraren bl.a. ska geeleven fortlöpande information om utvecklingsbehov <strong>och</strong> framgångar i studierna, beaktamuntliga <strong>och</strong> skriftliga bevis på kunskaper <strong>och</strong> göra en allsidig bedömning <strong>av</strong> kunskaperna.Läraren ska också sträva mot att eleverna tar ansvar för sitt lärande, sina studieresultat <strong>och</strong> attde kan bedöma sina studieresultat <strong>och</strong> utvecklingsbehov i förhållande till kursplanen vilketockså syftar på den formativa bedömningen. Den pedagogiska bedömningen i skolverksamhetansvarar skolan <strong>och</strong> framförallt läraren för. I <strong>och</strong> med den formativa bedömningensframmarsch så blir den gemensamma kommunikationen lärare emellan men även lärare, elevviktiga Andersson menar att denna kommunikation är viktigt att det bildas uttryck som skaparett gemensamt språk för bedömning. (Anderssson, 2007.03.16, föreläsning).BedömningsunderlagKunskapens olika kvalitéer. Som underlag för bedömning kan man dela in kunskap i olikakvalitéer enligt Håkan Andersson (Andersson, föreläsning 2007.03.16) s.k. kunskapskvalitéer.Dessa kunskapskvalitéer kan vara fakta, förståelse, tillämpning, analys, ”Synthesis” <strong>och</strong>utvärdera. Dessa kvalitéer ingår enligt Andersson i betygskriterier för specifik kurs, var<strong>vid</strong>vissa kvalitéer har större fokus <strong>vid</strong> de olika kriterierna. Vid bedömning <strong>av</strong> elevers kunskaperbedöms vilka olika kunskapskvalitéer eleven uppfyller. Om kunskapskvalitéer tas det ävenupp i styrdokumenten (Lpf-94, 1.2 Kunskaper <strong>och</strong> lärande) där kunskapen beskrivs ur fyraformer, fakta, förståelse, färdighet <strong>och</strong> förtrogenhet. I Lpf-94 uttrycks det också att skolan inteensidigt får betona någon kunskapsform i sin undervisning. Dessa fyra olikakunskapskvalitéer brukar kallas för ”Kunskapens fyra F” <strong>och</strong> innefattar kort följande(Carlgren, Korp 2003):Fakta: Är sådan information som har kvantitativ karaktär. Som man kan mer eller mindre <strong>av</strong>men inte djupare eller ytligare. Denna kvalité går också att då också att mäta.Förståelse: Är att begripa, uppfatta mening/innebörd i olika saker. Det är en teoretisk kunskapsom är nära knuten till fakta <strong>och</strong> språket. Ju mer utvecklat språk, desto bättre möjlighet till attöka förståelsen.Färdighet: Är att veta hur man ska göra något <strong>och</strong> att kunna utföra det, en praktisk kunskapsom kräver överblick över situationen.Förtrogenhet: Är en ”tyst” kunskap som är erfarenhetsbaserad som uppnås genompraktiserande verksamhet. Det finns också en slags sinnlig del där man ser, känner, luktar <strong>och</strong>”vet” när något ska göras. Dessa kunskapskvalitéer ses som lika värda <strong>och</strong> kan inte verkaoberoende <strong>av</strong> varandra, utan måste samverka för en helhet (Korp 2003). Om detta står detockså i Lpf-94 där det går att läsa att de fyra kvalitéerna <strong>av</strong> kunskap förutsätter <strong>och</strong> samspelarmed varandra. Varje nivå <strong>av</strong> kunskap (betygskriterier) innehåller delar <strong>av</strong> de fyra olikakunskapskvalitéerna <strong>och</strong> är viktiga för att eleverna ska kunna lära sig <strong>och</strong> utvecklas. Ett sättatt förstå <strong>och</strong> se hur dessa kunskapskvalitéer återfinns i styrdokumenten är att plocka utverben i betygskriterierna (Andersson, 1999). Andersson menar också att det är genom dess<strong>av</strong>erb som de olika kunskapskvalitéerna kan utläsas. T.ex. Att känna igen eller ha insikt i gårunder kunskapskvaliteén fakta. Att känna igen, <strong>och</strong> vara orienterad är ex. på kunskapskvalitén7
förståelse. Att genomföra <strong>och</strong> utföra är ex. på kunskapskvalitén färdighet. Att dra slutsatser,värdera <strong>och</strong> se helheter är ex. på kunskapskvalitén förtrogenhet.Verktyg för förståelse <strong>och</strong> mål. I läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf-94), kan manläsa att gymnasieskolan är målstyrd. Det framgår att eleven ”ska få en sådan grund för ettlivslångt lärande att de har beredskap för den omställning som krävs när betingelser iarbetsliv <strong>och</strong> samhällsliv förändras” (Lpf-94, sid7). För att motivera eleverna att nå målen<strong>och</strong> öka förståelsen för vad som är viktig kunskap kan man använda olika verktyg för att gestöd för eleverna att nå målenNyckelkvalifikationer. Tsagalidis (2005) redogör i sina studier kring nyckelkvalifikationer <strong>och</strong>specifika yrkeskunskaper hur de skulle användas som bedömningsunderlag inom Hotell <strong>och</strong>restaurangprogrammet. Begreppet nyckelkvalifikationer skildrar de allmänna kvalitetersom gör det möjligt för personen att fungera i en växlande tillvaro eller möta nya typer <strong>av</strong>situationer under ständigt varierande arbetsliv. Det som är utmärkande förnyckelkvalifikationer är att de står för den lösning som snabbt <strong>och</strong> effektivt hjälper anställdaatt skaffa sig den aktuella kunskapen. Nyckelkvalifikationerna är inte specifika för något yrkeutan beskriver omfattande centrala färdigheter <strong>och</strong> överförbara kompetenser som ska kunnastämma in på alla yrkesområden. Styrkan i begreppet nyckelkvalifikationer är att detframhåller helheten, att kognitiva, sociala <strong>och</strong> kommunikativa förmågors betydelse för eleven,den framtida yrkesrollen <strong>och</strong> i skolsituationen är otroligt värdefulla. Dessa förmågor utgörutgångspunkten för Tsagalidis arbete angående nyckelkvalifikationerna inom Hotell <strong>och</strong>restaurangprogrammet. Tsagalidis menar att nyckelkvalifikationerna inte beskriver vad manbehöver kunna för att behärska ett visst yrkesområde utan här behövs kompletta beskrivningarför varje yrkesområde. Enligt Tsagalidis beskrivs yrkeskunskap med hjälp <strong>av</strong> tre begrepp,yrkeskultur, yrkespraxis <strong>och</strong> yrkeskunskap. Yrkeskultur innebär de kunskaper som anses var<strong>av</strong>ärdefulla att föra <strong>vid</strong>are till andra yrkesutövare under en längre tid. Dessa kunskaper liggertill grunden för den så kallade kulturen inom yrket. Stor del <strong>av</strong> denna kunskap bestämmerramarna <strong>och</strong> möjligheterna inom yrket. Yrkespraxis beskrivs som yrkestraditioner. På vilketsätt man går tillväga för att uppnå ett såbra resultat som möjligt på bästa sätt. Den som visarupp effektivitet i sitt handlande anses besitta god yrkespraxis. Både yrkeskulturen <strong>och</strong>yrkespraxisen brukar oftast följas åt. Yrkeskunskap handlar om att veta vad man gör <strong>och</strong>varför man gör det. Tänkandet <strong>och</strong> handlandet går ofta hand i hand när man innehar godyrkeskunskap. Tsagalidis redovisar resultatet från sin studie angående skillnader mellan lärare<strong>och</strong> elever när det gäller bedömningsgrunderna i karaktärsämnen. Utifrån elevernas <strong>och</strong>lärarnas perspektiv har sedan Tsagalidis presenterat åtta nyckelkvalifikationer inom Hotell<strong>och</strong> restaurangprogrammet. Följande åtta nyckelkvalifikationer förekom inom programmet,kommunikation, självständighet, samarbetsförmåga, planeringsförmåga, kundkontakt,analysförmåga, problemlösningsförmåga <strong>och</strong> utveckling (Lindström & Lindberg, 2005).Matriser. Enligt Kjellström (2005) är en bedömnings<strong>matris</strong> ett sätt att bedöma olika aspekter<strong>av</strong> kunskap. De aspekter som bedöms beror på syftet med bedömningen. Inom varje aspektbedömer man kvalitén i ett antal nivåer. Kjellström menar att tydliga nivåbeskrivningar i rutorkrävs för att en <strong>matris</strong> ska vara användbar. Bedömnings<strong>matris</strong>erna kan också utformas olikaefter vilken bedömning man ska göra. När de gäller helheten så skiljer Kjellströmhuvudsakligen på två, den holistiska <strong>och</strong> den analytiska bedömningen. Holistisk bedömninginnebär att bedömningen sker <strong>av</strong> bedömarens helhetsintryck medan analytisk bedömninggäller olika delar <strong>av</strong> en process eller olika aspekter <strong>av</strong> en produkt. Fördelen med holistiskametoden enligt Kjellström är att metoden försöker ta hänsyn till hela processen <strong>och</strong> att den gerbeskrivningar för de olika kvalitativa nivåerna som stöd för bedömningen. Nackdelen med8
metoden är att den inte uppmärksammar elevens styrka eller svaghet. Vid en analytiskbedömning är det vissa delar <strong>av</strong> processen eller produkten som bedöms. Bedömnings<strong>matris</strong>erär en form <strong>av</strong> analytisk bedömning. Det möjliggör att man kan bedöma olika faser som t.ex.planering, genomförande, förståelse <strong>och</strong> resultat. Systemet gör det också lättare att beskrivaelevens svagheter <strong>och</strong> styrkor. Något som Kjellström anser viktigt är att metoden också kananvändas för att ge eleven feedback ( 2005).Kriterium Kvalitet Kvalitet Kvalitet KvalitetKriterieAKriterieBKriterieCKriterieCModell för bedömnings<strong>matris</strong> enligt Lars Lindström ( 2005)I bedömning <strong>av</strong> kvalitativ kunskap (2005) utgår Hortlund från olika kompetenser när mankonstruerar bedömnings<strong>matris</strong>er. Hortlund tar även upp vikten med formativ bedömning, attinte döma <strong>och</strong> fördöma utan istället utveckla <strong>och</strong> analysera. Kvalitetsnivåerna G, VG, MVGtas inte upp utan istället framställer Hortlund olika kvalitativa nivåer utifrån vissa kriterier.Elevens lärande ska vara en process där eleven börjar som novis <strong>och</strong> går mot expert. Lärandetska ske med vägledning från kriterier <strong>och</strong> <strong>matris</strong>er. Här ingår självvärdering,kamratbedömning, lärarens bedömning, samt elevens reflektioner <strong>och</strong> slutsats.I planeringsarbetet <strong>av</strong> <strong>matris</strong>erna läggs stor vikt <strong>vid</strong> att identifiera målen i kursen samt vikten<strong>av</strong> att tydliggöra för eleven vad som krävs för att uppnå målen. En bedömnings<strong>matris</strong> gereleven <strong>och</strong> läraren ett gemensamt underlag för bedömning. Det innehåll som finns skrivet ikvalitets rutorna ger en tydlig bild för eleven om sin utveckling rent kvalitativt. Hortlundmenar att ett övergripande mål med bedömnings<strong>matris</strong>erna är att utveckla elevernas tänkandekring sitt lärande <strong>och</strong> sin utveckling. (2005)BetygAv gymnasieförordningen framgår att betyg skall sättas på varje <strong>av</strong>slutad kurs <strong>och</strong> det ärlärarens uppgift att sätta betyget. (http://www.skolverket.se/sb/d/1263). Och betyget skauttrycka i vilken mån den enskilda eleven har uppnått de kunskapsmål som uttrycks ikursplanen för respektive kurs <strong>och</strong> som definieras i betygskriterierna, (Lpf-94, 2.5 Bedömning<strong>och</strong> betyg). Betygskriterierna ska ange kvalitativt skilda nivåer <strong>av</strong> kunskap som är oberoende<strong>av</strong> vilket ämne som studeras (Andersson, 1999, sid 55), Varför Betyg?). Andersson menar attdetta stärks <strong>av</strong> just ordet ”kriterier” dvs kriterium´s betydelse som är ”kännetecken”.Med det betygssystem vi har idag är det läraren som bedömer elevernas kunskaper <strong>och</strong>förväntas diskutera grunden för sina bedömningar <strong>och</strong> betyg med både kollegor <strong>och</strong> elever(Carlgren, 2002, sid 17).I Lpf-94 går <strong>vid</strong>are att läsa om just riktlinjer för läraren bl.a.:Läraren- Ska kunna nyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper i förhållande tillkursplanen (t.ex. de kunskaper som elev tillägnat sig på sin APU) för att sätta betyg ispecifik kurs.- Ska <strong>vid</strong> betygssättning beakta, hela kursen för allsidighet <strong>och</strong> såväl muntliga somskriftliga bevis på kunskap.- Redovisa för eleverna vilka grunder betygssättning sker.Lärarkåren hare ett stort ansvar vad gäller att tolka betygskriterierna (Andersson, 1999). Ochsyftar på att betyg i sin tur kan användas för urval till fortsatta studier. Andersson syftar påden luddighet som mål <strong>och</strong> kriterier har i styrdokumenten vad gäller uppbyggnad <strong>och</strong>9
utseende. En uppgift som enligt Andersson närapå är omöjlig är den lokala tolkningen <strong>av</strong>betygskriterierna som bör konkretiseras på lokal nivå. Att lokala tolkningar <strong>av</strong> kursplanernasmål <strong>och</strong> betygskriterier har fördelar menar Andersson, som att det blir klart” för alla lärare<strong>och</strong> elever vad eleverna ska uppfylla, att det även blir tydligt för alla lärare så man betygsättersamma saker. Fler fördelar som Andersson tar upp vad gäller att konkretiserabetygskriterierna lokalt är att det påverkar lektionens upplägg, det blir ett bevis förbetygsskalan vad den innebär <strong>och</strong> att det blir rättvisa betyg. Betygssystemet idag är s.k.kunskapsrelaterat enligt Carlgren( 2002). Vidare fortsätter Carlgren att det är det vissaföreställningar <strong>och</strong> idéer om vad det är som ska betygssättas <strong>och</strong> hur man kan göra det som ären del <strong>av</strong> betygssystemet (sid. 15) . Och menar också att det betygssystem vi har idagförutsätter ett verksamt professionellt omdöme hos dem som ska bedöma samt att elevernamedverkar <strong>vid</strong> bedömning.2.4 Matrisens framåtväxt på frisörprogrammetVid en lektion informerades eleverna om vårt examensarbete, syftet <strong>och</strong> metoden. Frågan omderas samtycke till att medverka ställdes också. Det var lärare <strong>och</strong> elever som utarbetadebedömnings<strong>matris</strong>en. Arbetet började med att försöka konkretisera kursplanens kriterier, debegrepp jag inte förstod slogs upp i en ordbok. Resultatet b lev några centrala begrepp somskiljer sig mellan de olika betygskriterierna <strong>och</strong> som vore intressant att lyfta upp tillsammansmed mina kollegor <strong>och</strong> elever. Eleverna fick en uppgift (se bilaga 6) som gick ut på att deskulle diskutera dessa begrepp i grupp, vad de har för betydelse <strong>och</strong> sedan sammanfatta detskriftligt <strong>och</strong> lämna in för sammanställning <strong>och</strong> tolkning. Ett mejl gick också ut till lärarnasom innehöll samma uppgift som till eleverna (se bilaga 6) som lärarna skulle fundera enskiltpå. Därefter diskuterade vi (jag <strong>och</strong> mina lärarkollegor) tillsammans dessa begrepps betydelse<strong>och</strong> lyfte upp till diskussion i ett s.k. lärande samtal där jag var samtalsledarare, fördeladeordet till rätt person <strong>och</strong> förde anteckningar. Av erfarenhet kände jag att jag ville att alla (4st)skulle få komma till tals <strong>och</strong> styr man inte upp samtalet pratas det mycket i mun på varandra.En sammanställning <strong>och</strong> tolkning gjordes <strong>av</strong> dessa begrepp till ett gemensamt dokument,<strong>matris</strong>en. Därefter fick återigen två <strong>och</strong> två ett område (kvalitéer) från <strong>matris</strong>en diskutera omde förstod <strong>och</strong> om de inte förstod något. Efter det fördes en gemensam diskussion där alla fickredovisa det de kom fram till, anteckningar fördes på de förslag till ändringar eleverna hade.Den sammanställda <strong>matris</strong>en delades även ut till lärarkollegorna för deras enskildasynpunkter. Lärarkollegorna antecknade på <strong>matris</strong>en de det inte förstod, ville ta bort ellertillägga. Efter detta sammanställdes <strong>och</strong> ändrades det i <strong>matris</strong>en återigen. Efter detta blev denslutgiltiga <strong>matris</strong>en klar (se bilaga 3). I ett utskick till elevernas alla handledare inför derasandra sammanhängande praktikperiod informerades det om vårt examensarbete (se bilaga 5)där det frågades om deras samtycke till medverkan <strong>och</strong> att kontakt innan skulle tas för svar.Eleverna uppmanades att försöka se till så att handledarna läste brevet <strong>och</strong> puscha dem till attvara med. Därefter togs det kontakt med alla handledare per telefon där det frågades om derasmedverkan.IntervjuernaIntervjuerna valdes att göra med handledarna först <strong>och</strong> därefter med eleverna eftersom att detskulle bli lättare att kunna hitta lämplig tidpunkt för intervjuerna med eleverna än medhandledarna. Det bokades <strong>av</strong> 30 min för intervjuerna. Platserna för intervjuerna medhandledarna <strong>och</strong> eleverna varierade <strong>och</strong> kunde vara allt från, personalrum i frisörsalongen tillfik i allmän galleria. En elevintervju genomfördes i skolans frisörsalong.10
På grund <strong>av</strong> platserna för intervjuerna blev också vissa intervjuer mer störda än andra <strong>och</strong>vissa handledare/elever hade mer eller mindre fokus under intervjun. En del bekymmer <strong>och</strong>störande moment under intervjuerna kunde t.ex. på frisörsalongerna vara telefoner som ringer,personer går till <strong>och</strong> från den plats där man intervjuar, hög musik i bakgrunden.2.5 Användandet <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>en <strong>vid</strong> omvårdnadsprogrammetInnan eleverna gick ut på sin APU bjöds handledarna in till en handledar träff på skolan därhandledarna fick träffa eleverna somt undervisande lärare. Vid denna träff informerade jag omden nya bedömnings<strong>matris</strong>en som skulle användas under denna APU period. Jag informeradehandledarna om att jag håller på med ett utvecklingsarbete <strong>och</strong> att jag kommer att slumpvisvälja ut 5 handledare som jag kommer att kontakta för att göra en intervju. Vid ett tidigaretillfälle så hade jag informerat eleverna <strong>och</strong> de lärare som har uppföljningarna om att jagkommer att göra intervjuer. Eleverna var ute på APU i 4 veckor under den perioden hadeansvariga lärare två träffar med handledare <strong>och</strong> elev, första träffen efter två veckor därhalvtidsbedömningen genomfördes samt en träff sista veckan när skutbedömninggenomfördes. Jag valde att genomföra mina intervjuer efter APU periodens slut.Med klasslista som underlag så drog jag fem namn från klassen, dessa elever samt derashandledare tog jag kontakt med under v46 för att boka tid för intervju.Eleverna intervjuade jag på skolan när de hade lucka i sina scheman, det visade sig dock draut på tiden för att de hade många lektioner. Någon intervju gjorde jag utanför skoltid. Jagbokade <strong>av</strong> en halvtimme <strong>och</strong> vi satte oss i lugn <strong>och</strong> ro. Jag hade bokat arbetslagetskonferenslokal.3. Metod3.1 Val <strong>av</strong> metodSyftet med studien var att utveckla <strong>och</strong> pröva ett bedömningsunderlag <strong>vid</strong> APU i två olik<strong>av</strong>erksamheter med hjälp <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong> så valde vi att basera rapporten på intervjuer<strong>och</strong> egna erfarenheter <strong>och</strong> upplevelser. Vi valde intervjuer för att söka svar på vad eleverhandledare <strong>och</strong> lärare hade för synpunkter på <strong>matris</strong>ens innehåll. Samt även vilka upplevelser<strong>och</strong> erfarenheter dessa informanter hade <strong>av</strong> att använda <strong>matris</strong>en.3.2 Intervju som metodMålet med intervjuerna var att vi skulle få fram informanternas upplevelser <strong>av</strong> debedömnings<strong>matris</strong>er som vi utarbetat. Innan vi intervjuade studerade vi (Svennings(1997,s82.) teorier kring djupintervjuer. Strukturen <strong>av</strong> en djupintervju är att den somintervjuar styr samtalet <strong>och</strong> respondenten svarar på frågorna som ställs utifrån det givnatemat. Det är viktigt att styra samtalen så att svaren baseras på ämnet. Denna typ <strong>av</strong> metodtillhör den kvalitativa typen <strong>av</strong> metod (Svenning, 1997, s81.)Vi har delat in intervjufrågorna i två områden utifrån våra forskningsfrågor <strong>och</strong> de områdenaär: * Användandet <strong>och</strong> erfarenheter <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong> <strong>och</strong> * Förståelse <strong>och</strong> innehåll <strong>av</strong>bedömnings<strong>matris</strong>. Intervjufrågorna var formulerade som öppna frågor så att respondentenblev tvungen att utveckla svaret. Med öppna frågor menas att respondenten inte kan svaraenbart ja eller nej på frågorna. (se bilaga 1)3.3 UrvalFör att bredda undersökningen <strong>och</strong> ge olika synvinklar på bedömnings<strong>matris</strong>en valde vi attintervjua elever, handledare <strong>och</strong> lärare. Tanken från början var att informanterna skulle bestå<strong>av</strong> vardera 5st handledare <strong>och</strong> elever. Lärarnas synvinkel belyses dels <strong>av</strong> våra egna perspektiv11
men vi har även intervjuat två stycken lärare. Jan Trost (1993) menar att när en undersökninggenomförs med kvalitativa intervjuer bör man begränsa sig till ett fåtal intervjuer, då man <strong>vid</strong>allt för många intervjuer kan få ett stort <strong>och</strong> ett ohanterligt material som gör det svårt att sedetaljer som skiljer. Vi intervjuade totalt 20 st personer, var<strong>av</strong> 9 st var elever <strong>och</strong> 9 sthandledare samt två lärare från omvårdnadsprogrammet. Detta urvalet blev det eftersomstudien görs inom de program som vi är verksamma inom.3.4 Informanter <strong>vid</strong> frisörprogrammetFyra flickor i åldern 18-19 år från påbyggnadsutbildningen inriktning frisör intervjuades samttre kvinnliga handledare <strong>och</strong> en man, i åldrarna 25-42 intervjuades.Urvalet <strong>av</strong> handledare försökte jag göra efter deras erfarenhet <strong>av</strong> att tagit emot elev förut.Efter förfrågningar om intervju till handledarna blev underlaget fyra stycken deltagandehandledare <strong>och</strong> deras elever. Olika orsaker gjorde att det endast blev fyra stycken elever <strong>och</strong>handledare t.ex. åberopade handledare tidsbrist.3.5 Informanter <strong>vid</strong> omvårdnadsprogrammetDe försökspersoner som ska intervjuas är elever från omvårdnadsprogrammets första år. Detvar deras första APU under hösten 07. Eleverna gick första året på gymnasiet <strong>och</strong> är 16 år.Det finns 29 elever i den klassen 28 flickor <strong>och</strong> en pojke. I den undersökande gruppen är detendast flickor. Jag valde ut fem elever slumpvis, genom att dra lott. Jag intervjuade ävenelevernas handledare <strong>och</strong> de lärare som hade APU uppföljningen.3.6 GenomförandeFörsökspersonerna informerades om vår undersökning både muntligt <strong>och</strong> skriftligt innanintervjuerna utfördes på elevernas praktikplatser när eleverna var ute på APUFörsökspersonerna intervjuades var för sig en gång <strong>och</strong> intervjun tog ca 20 min. Intervjuernaspelades in <strong>och</strong> därefter skrevs det ned det som sades. Elevernas <strong>och</strong> handledarnasintervjusvar sammanfattades skriftligt var för sig under varje intervjufråga som användes somrubrik för att sedan kunna utläsa något resultat. Vid intervjuerna har bedömnings<strong>matris</strong>en, denaktuella kursplanen <strong>och</strong> intervjufrågorna använts som stöd3.7 EtikDet är viktigt att ta hänsyn till de etiska aspekterna som finns i samband med ettintervjuförfarande. Till samtliga som vi intervjuade informerade vi om att deras inte skullepubliceras. De som intervjuades både från skolan <strong>och</strong> från APU platserna skulle kunna varasäkra på att deras åsikter inte skulle kunna påverka deras framtida kontakt med varandra iAPU sammanhang. Informerat samtycke betyder att man informerat de personer som manintervjuat om undersökningens syfte, om hur undersökningen är upplagd i stort <strong>och</strong> om vilkarisker <strong>och</strong> fördelar som kan vara förenade med deltagande i forskningsprojektet. (Kvale 2001)3.8 Nulägesbeskrivning <strong>vid</strong> omvårdnadsprogrammetOmvårdnadsprogrammet (OP) är ett <strong>av</strong> de nationella yrkesförberedande programmen somförväntas ge grundläggande kunskaper inom vård <strong>och</strong> omsorg. Kunskaper för att arbeta inomäldreomsorgen, handikappomsorgen eller inom sjukvården.Utbildningen OP-programmet omfattar totalt 2500 gymnasiepoäng (25 poäng motsvarar enveckas studier på heltid), var<strong>av</strong> 750poång är sk kärnämnen (allmänna ämnen) <strong>och</strong> 1450motsvarar karaktärsämnen (yrkesinriktade ämnen) samt 300 poäng indi<strong>vid</strong>uella val.(www.skolverket.se)12
Det finns en bedömningsmall för bedömning <strong>av</strong> APU som använts sedan gymnasieskolanförändrades -94. Den är utformad utifrån de kursmål som ingår i APU.Traditionen <strong>vid</strong> omvårdnadsprogrammet har varit så att lärare från skolan möter eleven <strong>och</strong>handledare ute på APU <strong>vid</strong> två tillfällen, dels efter halva tiden för en halvtidsbedömning därmålen för APU gås igenom samt ev åtgärder för att eleven ska nå målen.Och sedan sista dagarna en s.k. slutbedömning där helhets omdömet ges.Under ett par år han omvårdnadslärarna, handledare <strong>och</strong> elever känt att den bedömnings<strong>matris</strong>man använt har varit svårtolkad. Vid samtal mellan handledare <strong>och</strong> elev har det varit svårt attbryta ned målen så att de har blivit begripliga. Den känslan har varit störst främst under förstaåret när eleverna går ut på sin första APU redan efter fem veckor på skolan.Med detta som utgångspunkt så lyfte vi lärare frågan <strong>vid</strong> ett yrkesråd. Vi gjorde en förfråganom det fanns intresse från <strong>av</strong>nämarna att vara med i en arbetsgrupp där målet var att vi skullese över bedömningsblanketterna <strong>vid</strong> APU. Vi fick en positiv respons från yrkesrådet <strong>och</strong> frånAPU platserna. Vi samlades två lärare från omvårdnadsprogrammet en undersköterska frånäldreomsorgen samt undersköterskor från medicin vård<strong>av</strong>delning <strong>och</strong> kirurg vård<strong>av</strong>delning.Vid den första träffen diskuterade vi vad denna arbetsgrupp skulle arbeta med – vad var måletmed våra träffar? Vi lärare från skolan tog på oss rollen som ansvariga för att hålla i träffarnasamt vara sammankallande. Vi hade med oss lite material som vi delade ut, olika typer <strong>av</strong>bedömningsblanketter. Vi beslutade oss för att alla skulle läsa artikel om” yrkeskunnandetskinesiska ask” <strong>av</strong> Helena Tsagalidis. Utifrån denna artikel så kom vi fram till att”nyckelkvalifikation er” var nog det som vi skulle lägga fokus <strong>vid</strong>. Den första APU periodenår 1 kommer efter kort tid på höstterminen, det går inte att bedöma kunskaper för en hel kursefter bara några få veckor. Med utgångspunkt <strong>av</strong> detta så samlades vi totalt fyra gånger underläsåret 06-07. Det resulterade i en bedömningsblankett som eleverna som nu ht 07 ska provaunder sin APU. Utvärderingen <strong>av</strong> denna bedömningsblankett är den studie som jag skaredovisa i vårt examensarbete Bedömnings<strong>matris</strong>ens utformning arbetade vi fram genom atttitta på olika bedömningsformulär samt med utgångspunkt från kursmålen.Gruppen enades om fyra bedömningspunkter.1 Elevens deltagande i grundläggande omvårdnadsarbete. Där tittade vi närmare påyrkeskunskapen, ergonomi, hygien <strong>och</strong> sekretess.2. Elevens förmåga till kontakt <strong>och</strong> kommunikation med omsorgstagare, närstående <strong>och</strong>personal. Med tyngdpunkt på bemötande/språkbruk samt förmåga att förstå instruktioner.3. Elevens förmåga till helhetssyn <strong>och</strong> planering. Där tittar vi närmare på arbetsprocessen,helhet i omvårdnadsarbetet.4. Elevens förmåga till samarbete i arbetslaget. Med tyngdpunkt på passa tider,hänsynstagande, ansvar.Dessa fyra punkter är underlag i bedömnings<strong>matris</strong>en de bedöms med hjälp <strong>av</strong> fyra alternativfrån Bristande - trots handledning till utmärkt. (se bilaga)Vi utformade två blanketter en för halvtidsbedömningen <strong>och</strong> en till slutbedömningen. Påframsidan <strong>av</strong> blanketten finns utrymme för handledaren att skriva kommentarer tillbedömningen.Denna ”nya” bedömnings diskuterade vi med övriga vårdlärare på skolan <strong>och</strong> den slutgiltig<strong>av</strong>ersionen fick rektor godkänna innan vi tryckte upp den.3.9 Nulägesbeskrivning <strong>vid</strong> frisörprogrammetPå Hantverksprogrammet inriktning frisör blir man som elev efter tre år yrkesförberedd för attarbeta som frisör. I dagsläget får man som elev möjlighet att <strong>av</strong>lägga gesällprov efter dettredje gymnasieåret (nytt för läsår 07(08). Detta läsår 07/08 finns påbyggnadsutbildningen(PU) med inriktning frisör kvar eftersom de elever som gick ut gymnasiet 07 ska göra13
1500tim inom branschen för att få <strong>av</strong>lägga gesällprov. På frisörprogrammet ingår det 15veckors apu, 360 poäng. På PU ingår det praktiktid med totalt 600 timmar. Dessa timmar ärfördelade på apu <strong>och</strong> lärlingstid. Under lärlingstimmarna får eleverna lön enligt <strong>av</strong>tal vilket deinte får under apu timmarna. Den lärare som är handledare för klassen besöker enligttraditionen på Dragonskolans frisör<strong>av</strong>delning sina elever som är ute på praktik, apu <strong>och</strong>lärling. Den årskull som inte besöks är årskurs ett, där håller läraren telefonkontakt medelevens praktikplats istället. Eleverna på årskurs två, tre <strong>och</strong> PU får besök <strong>av</strong> sinelevhandledare på sin praktik. Läraren besöker eleverna en gång per årskurs förutom på PUdär läraren besöker elev ca två-3 gånger under utbildningen. Besöken brukar ligga i slutet <strong>av</strong>elevernas praktikperioder samt för PU eleverna även under utbildningstiden.Vid besöken har det samtalats om elev utifrån särskilt underlag som sett snarlikt ut år till år,viss korrigering har skett men det har inte direkt förts någon diskussion i arbetslaget ombedömningsunderlagen <strong>vid</strong> elevernas apu. Lärarna har var <strong>och</strong> en använt det som de självatycker är aktuellt. Underlagen som har använts har inte tagits fram utifrån den aktuella kursensom är gällande för elev, det har inte heller hållits något samtal med handledarena påpraktikplatserna om bedömning vad gäller vad, hur <strong>och</strong> när frågorna. Det har inte gjorts någraförsök till att konkretisera kursmålen tillsammans med elev, handledare så de bedömningareleverna har fått från sina apu platser har baserats på handledarens tycke <strong>och</strong> smak utifrånnågra särskilda punkter (se bilaga 2) där handledaren ska sätta betyg på eleven.Vid några tillfällen har frågan rörande handledares bedömning <strong>av</strong> elev lyfts hos lärarna, vadgäller huru<strong>vid</strong>a handledarna ska sätta betyg eller inte ”det kanske räcker om de sätter G”.Utifrån detta ville jag lyfta fram handledarens bedömning tillsammans med eleven, <strong>och</strong> arbetafram ett nytt underlag som kan användas <strong>vid</strong> apu. Eftersom jag är elevhandledare <strong>och</strong> främstarbetar med PU valde jag att arbeta med dessa elever <strong>och</strong> deras handledare vad gällerframtagandet <strong>och</strong> test <strong>av</strong> ett nytt bedömningsunderlag sk. bedömnings<strong>matris</strong>. Praktiken idenna utbildning är uppdelat på två dagar i veckan samt vissa hela veckor spridda underläsåret. I utbildningen ingår det fyra st. kurser <strong>och</strong> jag utgår från den lokala klipp kursen (sebilaga 4) i arbetet med bedömnings<strong>matris</strong>en.4. Resultat <strong>och</strong> analys4.1 Resultat från frisörprogrammetHandledare - Förståelse <strong>och</strong> innehåll <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>Alla förstår innehållet <strong>och</strong> vad som gäller för nivåbeskrivningarna om de sätter sig in i det <strong>och</strong>läser. Men de säger att <strong>vid</strong> en snabb överblick kanske det inte är så klart.Vad gäller utformningen <strong>av</strong> <strong>matris</strong>en tycker alla handledare att det är mycket text att läsa, attdet kunde kännas tungt <strong>och</strong> aningen grötigt. Förslag ges till mer text i punktform för meröverskådlighet.Bedömnings<strong>matris</strong> kontra styrdokumentHandledarna känner igen kursplanens innehåll <strong>och</strong> förstår att bedömnings<strong>matris</strong>en ärframarbetad utifrån kursplanen. De tycker att kursplanen inte är lika lätt att förstå <strong>och</strong> svår atttolka., ”kursplanen skulle man ha en miljon frågor om”( handledare 1.)De tycker <strong>matris</strong>en är mera utförlig <strong>och</strong> lättare att förstå. En handledare säger,”…bedömnings<strong>matris</strong>en känns de som att vem som helst kan titta på <strong>och</strong> förstå” (handledare2). Vad gäller balansen mellan de olika kvalitéer som bedömningen <strong>av</strong>ser <strong>och</strong> som finns med i<strong>matris</strong>en anser de flesta handledare att det är en bra balans <strong>och</strong> att den innefattar det mesta.De flesta handledare tar upp ”sericekänslan” som en oerhörd viktigt del <strong>av</strong> en frisörsyrkeskunskaper. ”Detta handlar om att bli säker i sin yrkesroll, servicebiten är det viktigaste<strong>och</strong> byggs upp med erfarenhet till säkerhet i sin yrkesroll”, (handledare 4)14
En handledare kommer in på vad den tycker vissa elever saknar i kunskap från skolan <strong>och</strong> tarbl.a upp ergonomi, hur man står <strong>vid</strong> arbete <strong>och</strong> hur man håller i arbetsredskapen.Handledaren ser ändå svårigheter i att ta upp det i bedömnings<strong>matris</strong>en <strong>och</strong> summerar det helamed, ”Man kanske inte ska få ett dåligt betyg i hur man står eller vilka skor man använder”,(handledare 1). En annan handledare vill i bedömnings<strong>matris</strong>en lägga till någon form <strong>av</strong>”personlig utveckling” som en kvalité´, ”Tron på sig själv som frisör, den egna personligautvecklingen”, (handledare 2) <strong>och</strong> hänvisar till att man som 4:e års elev sällan känner att manär duktig, att det är svårt.Innehåll kontra yrkesrelevansAtt bedömnings<strong>matris</strong>ens innehåll är relevant för yrket håller alla handledare med om <strong>och</strong>några gör en jämförelse till att färdigutbildade frisörer ska ha dessa kunskaper <strong>och</strong> kvalitéer.”Man skulle kunna bedöma en vanlig frisör efter detta underlag”, (handledare 3).Förslag ges att sådana här underlag gärna kan komma tidigare i utbildningen, att man arbetarmed det i alla årskurser t.ex. redan från första året i gymnasiet eftersom det är, ”viktigt,relevant <strong>och</strong> innehåller bra grejor”, (handledare 4). Några handledare menar att ett sådant härbedömningsunderlag visar vad man från skolan vill <strong>och</strong> kräver från eleverna. ”Det är förstagången det blivit klart för mig!... så man vet så det inte är något man själv bara tycker…”,(handledare 1). En annan handledare ger förslag på hur man skulle kunna görabedömnings<strong>matris</strong>en ännu mera relevant för yrket som att modernisera innehåll, termer,uttryck, kr<strong>av</strong> <strong>och</strong> mer inriktning mot mode <strong>och</strong> trend. ”T.ex. klassisk herr, byt ut mot poppigkille, som frisörer pratar med varandra”, (handledare 4)Handledare - Användandet <strong>och</strong> erfarenheter <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>Användandet <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>enIngen <strong>av</strong> handledarna hade hunnit använda bedömnings<strong>matris</strong>en i praktiken fullt ut, utanendast testat lite. Alla handledare ger eleverna stor eget ansvar. I början <strong>av</strong> praktiken checkarde alla mer <strong>och</strong> ju längre tiden går desto mer självständigt arbetar eleven <strong>och</strong> säger själv tillnär den är osäker <strong>och</strong> vill ha handledning. De flesta har läst igenom <strong>matris</strong>en <strong>och</strong> diskuterarlite med sin elev. Handledarna har även egna förslag på hur man skulle kunna använda den.Några gemensamma förslag är t.ex. att använda <strong>matris</strong>en efter elev har gjort en behandling påkund <strong>vid</strong> något tillfälle, som en handledare beskrev det. ”Att använda den som ett stickprov,någon gång” (handledare 3). Så förslag på oförutsedda stickprov finns likväl som atthandledare tillsammans med elev bestämmer innan vilken kund de ska gå in <strong>och</strong> fokuseramera på <strong>och</strong> arbeta med bedömning mera.Alla handledare är överens om att <strong>matris</strong>en ska användas <strong>vid</strong> kunden under elevens praktik<strong>och</strong> inte endast användas på slutet eftersom det då är försent om det är något man vill påpekatill eleven. En handledare summerar det hela på detta sätt, ”många gånger då man pratar <strong>vid</strong>kund klickar det till <strong>och</strong> man ser vad som behövs <strong>och</strong> vad man ska säga, (handledare 2).Förslag finns även på att använda <strong>matris</strong> som öppet dokument <strong>och</strong> någon form <strong>av</strong> checklista ipunktform där både elev <strong>och</strong> handledare kan göra bedömningar, bocka för <strong>och</strong> skrivakommentarer så att <strong>matris</strong> används <strong>vid</strong> kund <strong>och</strong> efter kund.BedömningssamtalEtt annat förslag på användandet <strong>av</strong> <strong>matris</strong> <strong>och</strong> återkoppling till elev är att handledare <strong>och</strong>elev har ett samtal angående elevs arbeten. Detta menar några handledare är bra för då kanman ta upp sådana saker som man väljer att inte ta upp framför kund med elev <strong>och</strong> som mankanske inte hinner. Alla handledare skulle kunna tänka sig att hålla i ett sådant samtal utifrån<strong>matris</strong>en <strong>och</strong> att det skulle kännas lättare, mer konkret att utgå från ett underlag, ”Skullekännas mycket lättare att prata utifrån ett underlag, för då är det inte jag som tycker något,15
utan man har något att utgå ifrån, att kunna hänvisa till ett dokument”, (handledare 1). Ellersom en annan handledare beskriver problematiken när man är flera personer som jobbar påsalongen <strong>och</strong> tycker olika om saker <strong>och</strong> ting då är det bra att ha ett underlag att utgå ifrån.Upplevelser <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>enVad gäller upplevelserna <strong>av</strong> detta bedömningsunderlag kontra det som använts förut svarar deflesta handledare att det skulle kännas lättare, bättre <strong>och</strong> mer konkret att använda detta somstöd. Detta eftersom att <strong>matris</strong>en är mera konkret, uppspaltad, lättare att förstå <strong>och</strong> utgår frånpraktiskt kunnande. En handledare förklarar det underlag som använts förut på detta sätt,”man har ju själv fått klura lite mer… <strong>och</strong> försökt förstått vad de menar” (handledare 2). Enannan handledare tycker det är bra att kunskapsnivåerna är förklarade så man förstår <strong>och</strong> intebara att man ska tycka något <strong>och</strong> sätta ut ett betyg. Handledarna tyckte att <strong>matris</strong>entydliggjorde deras roll som handledare <strong>och</strong> en handledare drar en parallell till att vara förälderpå föräldramöte. ”… man blir påmind om att man inte bara kan släppa iväg dem, utan… förde går ju faktiskt i skola” (handledare 2). Någon tyckte att den inte förändrade någonting påden punkten, eftersom det är ganska självkart. De flesta handledarna tyckte att det kändeslättare <strong>och</strong> förenklade att de fick en bra grund <strong>och</strong> stöd i sitt tyckande.Erfarenheter <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>enHandledarna gör bra erfarenheter <strong>av</strong> denna <strong>matris</strong> att det är lättare att utgå från ett merspecificerat underlag <strong>och</strong> tycker absolut att det är något som skolan ska fortsätta med <strong>och</strong>bygga <strong>vid</strong>are på för det behövs något att utgå ifrån då man ska bedöma <strong>och</strong> sätta betyg påelevs apu. Några handledare menar att utan bedömningsunderlag är det väldigt lätt att utgåfrån sitt eget tyckande <strong>och</strong> att det då inte skulle bli så rättvist för eleverna.De är alla överens om att det är viktigt att det finns tid för att jobba med detta, att både pratamed elev, <strong>vid</strong> kund <strong>och</strong> efter kund <strong>och</strong> att själv sätta sig in i vad det är som gäller.Elev – Förståelse <strong>och</strong> innehåll <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>Eleverna tycker det är lätt att förstå innehållet i <strong>matris</strong>en eftersom den är så utförlig. Allatycker att nivåerna är tydliga <strong>och</strong> att det är bra att ha dem för att se skillnaden.De flesta elever tycker att det är för mycket text att sätta sig in i <strong>och</strong> har förslag på att göra enform <strong>av</strong> checklista med mindre text som kan användas som ett komplement till denna <strong>matris</strong>som blir mer användarvänlig i praktiken, ”man vill ju att det ska gå fort <strong>och</strong> det vill juhandledaren också” (elev 4.)Bedömnings<strong>matris</strong> kontra styrdokumentEleverna förstår att bedömnings<strong>matris</strong>en kommer från kursplanen <strong>och</strong> inflikar att det är lättareatt förstå nu <strong>och</strong> se kopplingen, eftersom de varit med <strong>och</strong> tagit fram <strong>matris</strong>en än om de intevarit med. Eleverna tycker att kursplanen känns tung <strong>och</strong> svår att förstå. En elev säger,”Kursplanen känns luddig, man vet inte vilka direktiv man har, den är inte lika noggrann”(elev 1). Kursplanens ord känns svåra för eleverna att förstå <strong>och</strong> veta utifrån orden hur de skaanvända det i praktiken. Eleverna säger att bedömnings<strong>matris</strong>en är gjord för att användas. Enelev är frustrerad över kursplanernas upplägg <strong>och</strong> säger, ”Har aldrig förstått kursplanerna, deär så himla okonkreta” man tänker, ja, ja…” (elev 4.) Vad gäller balansen mellan de olikakvalitéer som bedömnings<strong>matris</strong>en <strong>av</strong>ser tycker eleverna att underlaget täcker upp bra <strong>och</strong> attdet framgår tydligt vad det handlar om. En elev uppfattar inte att bedömning på praktikenäven sker på ”servicekänsla” utan att det är själva teknikerna som är viktigast. ”När manbedömer själva kunden så känns det mer som själva tekniken är det viktiga, alltså grunden…servicebiten känns självklar, de är inget jag tänker på”, (elev 1)16
Innehåll kontra yrkesrelevansDe flesta reflekterar över att bedömnings<strong>matris</strong>en från början kändes komplex, svår <strong>och</strong> attdet blev mera konkret när de själva fick arbeta fram materialet. De är alla överens om att dethar varit mycket bra att varit med <strong>och</strong> arbetat fram bedömnings<strong>matris</strong>en, att det ökat derasförståelse, samarbetet i klassen <strong>och</strong> att det har gjort att det känts mera seriöst <strong>och</strong> anpassat tillderas nivå. Eleverna tycker att innehållet absolut är relevant för yrket <strong>och</strong> för det stadium <strong>av</strong>sin utbildning som de befinner sig i. En elev säger, ”Allt som står känns mycket… åh,herregud ska jag kunna det <strong>och</strong> det… fast man gör du det, man tänker liksom inte på att mangör allt”, (elev1). En annan elev kommentar är, ”Först nu kan man samla ihop påsen <strong>och</strong> blibedömd i alla områden”, (elev 4) Förslag ges också på att använda <strong>och</strong> arbeta medbedömnings<strong>matris</strong>en i andra årskurser. Några andra förslag är, ”lyfta upp det man blirbedömd på i en stor uppsats…, trycka upp det man blir bedömd på <strong>och</strong> sätta upp på storaaffischer…, att jobba aktivt med bedömning hela tiden tillsammans så man känner sigdelaktig…., att arbeta med ett område på en lektion”, (elev 4). Alla elever är överens om attdet är bra att bli påmind om vad <strong>och</strong> hur bedömning sker, som en elev säger, ”Att ta med det isnacket!”, (elev 4).Elev – Användandet <strong>och</strong> erfarenheter <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>Ingen elev har använt <strong>matris</strong>en fullt ut med sin handledare. Eleverna intygar det handledarnasagt om mängden handledning <strong>vid</strong> praktik <strong>och</strong> vill att handledaren checkar <strong>av</strong> deras arbetenoftare i början <strong>av</strong> praktiken <strong>och</strong> mer sällan ju längre in i praktikperioden eleven kommer. Ettförslag är en gång per dag. Eleverna beskriver användandet om <strong>matris</strong>en på lite olika sätt, bl.asäger en elev att dennes medveten om det hon praktiserar har ökat. Denna elev har även någongång <strong>vid</strong> kundbehandling diskuterat <strong>matris</strong>ens innehåll tillsammans med sin handledare.En elev beskriver att handledaren tyckte att de arbetar utifrån <strong>matris</strong>en innehåll redan, ”Jag saatt vi skulle använda den men de sa att de gör vi ju som redan”( elev 4.) Alla elever har lästigenom <strong>matris</strong>en <strong>och</strong> diskuterat underlaget lite granna med sin handledare. De har t.ex. pratatom hur de skulle kunna använda <strong>matris</strong>en. De flesta elever vill kunna använda <strong>matris</strong>en direkt<strong>vid</strong> kund <strong>och</strong> <strong>vid</strong> något tillfälle. Förslag finns även på att kunna använda <strong>matris</strong> före kund <strong>och</strong>efter kund (oförberett <strong>och</strong> förberett). En elev säger också att, ”Om man vet innan vad man skabli bedömd, på en viss behandling blir man mer noggrann…” (elev 1.) Alla elever vill kunnaanvända <strong>matris</strong>en någon gång då <strong>och</strong> då, när det finns tid både för elev, handledare <strong>och</strong> kund<strong>och</strong> att användandet måste kunna vara flexibelt efter förutsättningarna. Vissa dagar kanske detfinns tid att användas oftare än andra. Någon elev hade bestämt med sin handledare att de intehar tid att kolla på alla områden <strong>matris</strong>en innehåller utan vill istället välja ut något specifiktområde <strong>vid</strong> varje tillfälle man använder den. Någon annan elev tycker det är mest relevant attanvända <strong>matris</strong>en <strong>vid</strong> nya kunder eller kund där man får skapa fritt.BedömningssamtalEn elev har haft ett personligt möte med sin handledare där de sa allt de ville till varandra, depratade inte utifrån <strong>matris</strong>en. Hälften <strong>av</strong> eleverna tycker att det vore bra att ha ettbedömningssamtal med sin handledare utifrån <strong>matris</strong>, resterande hälft tycker att det räckermed det samtal <strong>och</strong> handledning de har <strong>vid</strong> kund <strong>och</strong> att ett bedömningssamtal skulle kunnahållas då läraren är med. Eleverna tar upp att de skulle kunna ta initiativ till när ett sådantsamtal skulle hållas, att de själva känner efter när det skulle passa <strong>och</strong> att det då <strong>vid</strong> samtaletskulle vara bra att få bekräftelse, lite extra stöd <strong>och</strong> höra en helhet om hur handledaren tyckerdet fungerar. Det skulle också kännas konkret, en elev skriver, ”Att ha ett sådant samtalskulle kännas bra, eftersom det blir väldigt konkret, grundligt på vart det brister, eftersom detstår så detaljerat….”( elev 4.)17
Upplevelser <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>Ingen elev har något minne <strong>av</strong> att det har använts något bedömningsunderlag förut utan det är<strong>vid</strong> lärarens apu besök det har pratats om bedömning. Vid dessa besök har det mest handlatom allmänna saker som hur det har fungerat för eleven under apu perioden. En elev säger attförut har lärare besökt salongen under praktiktiden men endast pratat med handledaren <strong>och</strong>…”det fick inte jag ut så mycket <strong>av</strong>” (elev 2.) I <strong>och</strong> med denna <strong>matris</strong> blir det lättare enligteleverna att veta vad man ska tänka på <strong>och</strong> förbättra <strong>och</strong> mer tydligt varför man får ett visstbetyg <strong>och</strong> omdöme. Eleverna är överens om att det känns bättre med detta underlag, att manär mera medveten i sina jobb att det känns mer tydligt vad man ska tänka på. En elev säger”man får in mera skola i praktiken, att man faktiskt är på praktiksalongen för att lära, för detär ju lätt att tappa den biten….”( elev 4.)Erfarenheter <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>De flesta eleverna tyckte att sin roll som elev blev mer tydlig i <strong>och</strong> med <strong>matris</strong>en <strong>och</strong> att detvar bra speciellt med tanke på att de går 4:e året att bli påminda om att de fortfarande är underutbildning.Elever har även märkt att deras handledare blivit mer medveten om sin roll, att de tar meransvar <strong>och</strong> som en elev säger, ”handledarna får upp nya ögon på hur de ska bedöma <strong>och</strong> vadde ska kolla på, det är bra att skolan trycker på för då blir handledaren påmind <strong>och</strong> kommerpå att just der har vi ju inte tänkt på” (elev 4.) Hittills gör eleverna bra erfarenheter <strong>av</strong> dennabedömnings<strong>matris</strong>. De flesta tror att det kanske tar ett tag att komma in i det hela, att det är enslags omställning både för dem <strong>och</strong> för handledarna. Att det nu kanske tar mera tid i praktikenän vad det kommer att göra i framtiden.4.2 Resultat från omvårdnadsprogrammetAnvändandet <strong>och</strong> erfarenheter <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>HandledareDe flesta handledare som jag intervjuade hade varit handledare förut <strong>och</strong> då använt sig <strong>av</strong> dengamla bedömnings<strong>matris</strong>en, den bygger direkt på kursmålen. Den upplevdes som svår atomsätta till praktisk kunskap så tidigt i utbildningen. Samtliga handledare som jag intervjuadetyckte att denna nya <strong>matris</strong> var enklare att samtala kring. De upplevde även att det blevtydligare vilka kvalifikationer som skulle bedömas. Denna nya bedömnings<strong>matris</strong> används påliknande sätt som den förra <strong>matris</strong>en dvs eleven får med sig bedömnings <strong>matris</strong>en ut på sinAPU plats. Läraren från skolan kommer ut till en halvtidsbedömning. Dennahalvtidsbedömning bokas in under elevens första APU vecka, handledaren kommer ut tillAPU platsen. Då sitter handledare, elev <strong>och</strong> lärare <strong>och</strong> diskuterar hur det går för eleven, medutgångspunkt <strong>av</strong> bedömnings <strong>matris</strong>en. Samtalet varar ca 30 min <strong>och</strong> syftet är att man efterhalva APU tiden kan lyfta sådant som kan ha betydelse för slutbedömning.Två handledare som jag intervjuat har inte varit handledare tidigare hade inget att görajämförelser med. De tyckte att denna bedömnings<strong>matris</strong> var enkel att förstå, det var lite text.De upplevde att det var tydligt med olika rutor att fylla i samt att det var två blanketter en förhalvtidsbedömning <strong>och</strong> en för slutbedömning. De handledare som jag intervjuat arbetarsamtliga inom äldreomsorgen, både inom särskilda boendeformer <strong>och</strong> inom hemtjänst. Deerfarenheter som handledarna beskriver när de använt sig <strong>av</strong> denna bedömnings<strong>matris</strong> ärsamtliga positiva. De beskriver ”Bedömningspunkterna känns mera relevanta förverksamheten” de fyra bedömningspunkter som finns med skapar möjlighet till att diskuteradet dagliga arbetet på våran arbetsplats säger en handledare. Det var gemensamt för samtligahandledare att denna <strong>matris</strong> var enklare att samtala kring. Och det har varit en viktig deltyckte handledarna.18
YECOPhalacrocorax brasilianus
på andra sätt. En brist som man kan se i arbetet <strong>och</strong> som även eleverna kommenterade var attalla lärare <strong>och</strong> elever skulle ha fått en möjlighet att tillsammans diskutera sina tolkningar <strong>och</strong>hur de ser på kursplanen. Detta medger vi skulle ha varit bra <strong>och</strong> ökat alla inblandade partersförståelse för varandra. Dock pga. tidsbrist gjordes det valet att detta inte var möjligt just då.Ett bevis på att processen blir mer ”verklig” är även de kommentarer från eleverna, där detmärks att eleverna har blivit mer medvetna på sitt eget arbete, vad de gör, vad de kan göra <strong>och</strong>vilken nivå deras eget arbete ligger på (kvalité). Noteringar om vissa elevers kommentarer omatt ”– ja nu vet man vad som gäller <strong>och</strong> nu tänker man på det under tiden man jobbar”. Så atteleverna tillsammans med lärarna arbetar med detta gör att eleverna känner sig mer delaktiga,att de får mer förståelse, både för sina egna kunskaper <strong>och</strong> de som de är på väg att utveckla.För det är just det som eleverna förstår i <strong>och</strong> med detta utarbetande, de ser kopplingen tillkursplanens mål <strong>och</strong> betygskriterier. En medvetenhet hos eleverna angående bedömning <strong>och</strong>betyg har även märkts under detta arbete, vilket också några intervjusvar stödjer. Att dettakanske också kan göra att vissa elever känner en större press (i <strong>och</strong> med medvetenheten) <strong>och</strong>att lärare, handledare agerar på ett annat sätt än förut, kan upplevas som jobbigt. Elever somannars rent slentrianmässigt kunna passera <strong>och</strong> göra sin praktik, utan <strong>vid</strong>are feedback frånhandledare blir i detta skede i ett arbete som detta utsatta för mer ”jobb”. Kanske det kan varaen ”puff” i rätt riktning <strong>och</strong> ett slags uppvaknande till valt yrke, vad det innebär <strong>och</strong> i vilkenriktning eleverna vill sträva. Kanske det medvetandegör att detta yrkesval inte är rätt, i <strong>och</strong>med att kursplaner <strong>och</strong> kriterier blir konkretiserade på detta sätt. Ett bedömningsunderlag blirmer ”verkligt” <strong>och</strong> kan lättare förstås, vilket ökar elevernas förståelse <strong>av</strong> styrdokumenten somt.ex. kursplanernas mål <strong>och</strong> betygskriterier. Det märks en ökad förståelse <strong>av</strong> eleverna för vadbedömning innebär <strong>och</strong> att det just ingår som en uppgift både i lärares <strong>och</strong> handledares roll.Många kommentarer under utarbetandet <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>en har fällts från eleverna omatt ”detta är så svårt”. Vilket stärker det att eleverna verkligen har fått tänka till, funderat <strong>och</strong>samarbetet såväl enskilt som tillsammans. Något man också hoppas på är att ett sådant här sättatt utarbeta en bedömnings<strong>matris</strong> ökar elevernas/lärarens förståelse för hur man tänker, tolkarbegrepp <strong>och</strong> meningar samt att ett sätt inte är mer rätt än det andra. Nackdelen med dettaarbetssätt där endast lärare <strong>och</strong> elever utarbetar bedömnings<strong>matris</strong>en tillsammans gör ju atthandledaren utelämnas. Detta sätt understryker då det att handledaren har dåliga kunskaper iom hur skolan arbetar, skolans mål, riktlinjer <strong>och</strong> vad som ingår i elevernas utbildning påskolan (rapport nr 153. 1998). Mer som detta arbetssätt inte gynnar är det som går att utläsa irapporten om de brister som redan finns hos handledarna. Brister som gäller deras kännedomom innehållet i kursplaner samt om den diskussion om vilka kurser eller delar <strong>av</strong> kurser somär lämpliga att lägga ut som apu inte förekommer mellan lärare <strong>och</strong> handledare. Detta skullekunna förbättras genom att involvera handledarena i utarbetandet <strong>av</strong> en s.k.bedömnings<strong>matris</strong>. Det framkommer även att eleverna känner sig mera insatta i kursplanen<strong>och</strong> dess kriterier för specifik kurs nu efter detta arbete <strong>och</strong> den kunskapen hade säkert kunnastärkts hos handledarna också om de involveras i arbetet med att utarbetabedömnings<strong>matris</strong>en. Vid omvårdnadsprogrammet utarbetades bedömnings<strong>matris</strong>en undervåren -07. Där samlades en arbetsgrupp med handledare <strong>och</strong> lärare. Vid dessa tillfällen varinga elever med. Det fanns även med representanter från APU platser som eleverna möter i årtvå <strong>och</strong> år tre.2. Vad anser elev, handledare <strong>och</strong> lärare om bedömnings<strong>matris</strong>ens innehåll?Eftersom de handledare <strong>och</strong> elever som tagit del <strong>av</strong> undersökningen mestadels anser attinnehållet i bedömnings<strong>matris</strong>en är relevant <strong>och</strong> förståeligt så stärker det den tydliga bildenom just innehållet i bedömnings<strong>matris</strong>en ska ge eleverna om sin utveckling kvalitativt(Hortlund, 2005). Att nivåbeskrivningarna var bra <strong>och</strong> att man förstod dem tyckte bådehandledar <strong>och</strong> elever. De såg även skillnaderna i de olika kvalitéerna vilket lägger en bra21
grund för det som Kjellström (2005) påpekar, att det krävs för att bedömnings<strong>matris</strong>en sk<strong>av</strong>ara användbara. Att innehållet var bra <strong>och</strong> relevant för yrket är även handledare <strong>och</strong> eleveröverens om. De grundläggande nyckelkvalifikationerna (2005) kändes som relevanta attanvända sig <strong>av</strong> för omvårdnadseleverna. Den bedömnings<strong>matris</strong>en som man utformattillsammans med ”branschfolk” hade tankar om att dessa grundläggande kvalifikationer skullegöra det enklare att bedöma eleverna efter så kort tid på utbildningen. Det visade sig dock attdet finns en del <strong>av</strong> innehållet som man kan slipa, för omvårdnadsprogrammet blev den tredjepunkten svår att tolka för en del informanter. På vilken nivå ska vi lägga kr<strong>av</strong>en för planering<strong>av</strong> arbetet? Det kom fram en del förslag om att denna fråga om planering kunde man lyfta tilldiskussion <strong>och</strong> samtal innan eleven kommer ut <strong>vid</strong> de handledar träffar som man har innaneleverna går ut på sin apu. Något som handledarna <strong>vid</strong> frisör programmet vill lägga lite merfokus på är själva ”servicebiten”, alltså det sociala samspelet mellan frisör <strong>och</strong> kund. Dettagår att utläsa <strong>av</strong> elevernas svar (framförallt på en elev) är att ”servicekänslan” är något som ärsjälvklart, inget man tänker så mycket på <strong>och</strong> att det på praktikplatserna upplevs som attteknikerna är det viktiga. Om nu detta stämmer så kan man fundera över hur det somhandledarna tycker om ”servvicekänsla”, att det är en viktig <strong>och</strong> stor bit, ska komma fram tilleleverna <strong>och</strong> kanske också skolan. Trots allt så är det ju oftast så att en kund kommer tillbakatill samma frisör pga. det sociala samspelet <strong>och</strong> servicen den fått, teknikerna, är inte lik<strong>av</strong>iktiga för kunden. Att just denna <strong>matris</strong> används som underlag för PU utbildningen ärrimliga kr<strong>av</strong>. Att alla förstår innehållet kan just bero på de tydliga kvalitets beskrivningar <strong>och</strong>nivåbeskrivningar i <strong>matris</strong>en. Bedömnings<strong>matris</strong>en som användes <strong>vid</strong>omvårdnadsprogrammet hade nu blivit två papper i stället för ett som det var tidigare. Dettaupplevde samtliga som positivt, det blev enklare att markera sin bedömning när det finns enskala. Eleverna tyckte att det blev en tydlig halv <strong>och</strong> heltidsbedömning. De kunde känna attde utvecklades. Matrisens utformning fyra nivåer <strong>och</strong> rutor att kryssa i upplevdes bra, det varäven positivt att handledarna kunde skriva egna kommentarer till eleven. Tiden verkar varanågot som sätter lite käppar i hjulen för detta med att snabbt förstå innehållet ibedömnings<strong>matris</strong>en. Av egen erfarenhet vet jag att tiden är en bristvara hos frisörer <strong>och</strong>framförallt handledare, många handledare arbetar som ”vanligt” fast de har elever, vilket göratt de inte sätter <strong>av</strong> extra tid till att handleda elever. Ytterligare bevis på frisörers tidsbrist ärjust att det var svårt att få ihop informanter till denna studie, var<strong>av</strong> många åberopade tidsbrist.Dock gör denna text att det upplevs som mycket text att läsa <strong>och</strong> att innehållet inte framgår såklart <strong>vid</strong> en snabb överblick, enligt handledarna <strong>och</strong> eleverna. Detta med att det var svårt att fåden snabba överblicken kan ju också tolkas så som att det kändes så för att detta medbedömningsunderlag är helt nytt för alla parter. Kan det tänkas att det tar ett tag innan mankommit in i det <strong>och</strong> lärt sig innehållet vilket då kan underlätta ett användande… Eftersom attutformandet <strong>och</strong> användandet <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>en är väldigt fritt <strong>och</strong> kan se olika ut(Lindström & Lindberg, 2005) så föder dessa tankar en ny utformning <strong>av</strong> <strong>matris</strong>ens innehållför att underlätta en snabb förståelse <strong>av</strong> innehållet som i sin tur underlättar användandet.3. Vilka upplevelser <strong>och</strong> erfarenheter har elev, handledare <strong>och</strong> lärare <strong>av</strong>bedömnings<strong>matris</strong>ens användande?Många positiva kommentarer angående de upplevelser <strong>och</strong> erfarenheter <strong>av</strong> användandet <strong>av</strong>bedömnings<strong>matris</strong>en fick vi fram. Både handledarna <strong>och</strong> eleverna har blivit mer medvetna isina roller i <strong>och</strong> med användandet <strong>och</strong> utarbetandet <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>en. Någon elev hadeäven uppmärksammat en skillnad hos handledaren, en mer medvetenhet <strong>och</strong> kanske rent <strong>av</strong> atthandledaren kände lite press på sig. Det känns intressant, roligt <strong>och</strong> spännande att detta arbetekanske har satt igång en process, att några har fått ”nya” glasögon när det gäller att se på sinegen roll <strong>och</strong> andras roller i detta sammanhang. Även de lärare som deltagit i studien kändeatt det blev en annan tyngd i APU samtalen. Både handledare <strong>och</strong> elever <strong>och</strong> lärare ger förslag22
på att använda sådana här underlag i alla årskurser fast då med rimliga kr<strong>av</strong> för just deeleverna <strong>och</strong> de kurser som eleverna läser. I arbetet med denna bedömnings<strong>matris</strong> lämnadessjälva användandet fritt till handledar <strong>och</strong> elever just för att se hur de använder det <strong>och</strong> ommöjligt hitta sitt sätt. Förslag som kom fram från både handledare <strong>och</strong> elever var att utformasjälva innehållet <strong>och</strong> texten i mera punktform, en slags checklista för snabbare överskådlighet.I <strong>och</strong> med att både handledare <strong>och</strong> elever tyckte att själva utformningen <strong>av</strong>bedömnings<strong>matris</strong>en skulle kunna bli mera ”användarvänlig”. Något man kan fundera över ärhur man kan få ihop detta? Att innehållet i <strong>matris</strong>en både ska vara förståeligt, relevant <strong>och</strong> <strong>vid</strong>en snabb överblick när det som denna <strong>matris</strong> innefattar en hel kurs <strong>och</strong> innehåller så mångaolika kvalitéer. En handledare <strong>och</strong> elev kom kanske själva med svaret, att endast plocka utvissa områden som bedömningen för specifik kund ska <strong>av</strong>se <strong>och</strong> endast kolla <strong>och</strong> bedömadem <strong>vid</strong> det tillfället. Sedan kan man <strong>vid</strong> annat tillfälle bedöma andra områden urbedömnings<strong>matris</strong>en. Ett sådant arbete kanske skulle mynna ut i att mot slutet <strong>av</strong>praktikperioden är både handledare <strong>och</strong> elev ”tränade” på bedömnings<strong>matris</strong>ens olikabedömningsområden så de kan ”se” <strong>och</strong> bedöma alla områden för specifik kund <strong>vid</strong> sammatillfälle. Eller så kan man ju spekulera i att eleverna inte får det helhetstänk som krävs <strong>vid</strong>varje kundbehandling, att det endast är vissa bitar som är viktiga <strong>och</strong> att det kanske blir svårtatt se helheten. För visst kan det vara så som en elev utryckte sig att ”man vill ju att det skagå fort <strong>och</strong> det vill ju handledaren också” (elev 4.) Kanske kan det vara så att när enbedömnings<strong>matris</strong> <strong>av</strong> detta slag ska användas under själva processen, arbetets gång så måsteden vara lätt att använda, ta till sig <strong>och</strong> förstå <strong>vid</strong> en snabb överblick. Blir det då mycket textså kanske bedömnings<strong>matris</strong>en blir ett papper som hamnar högs upp på hyllan i fikarummet<strong>och</strong> inte används. Det kan också vara så som eleverna lyfter fram att detta är också en processi hur använda ett sådant här underlag. Det blir kanske nya sätt att tänka för alla parter <strong>och</strong>omställningar tar alltid lite tid, en period måste kanske få en s.k. inkörningsperiod. Kanskeskulle det vara så att denna bedömnings<strong>matris</strong> skulle kunna användas mera i praktiken för attkunna få fram ett mer säkert resultat på hur pass ”användarvänlig” den är. Vidomvårdnadsprogrammet har man använt sig <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong> i många år menutvecklandet <strong>av</strong> denna nya <strong>matris</strong> sågs som positivt <strong>av</strong> samtliga, handledare, elever <strong>och</strong> lärare.Omvårdnadslärarna har alltid varit ute på besök hos eleverna <strong>vid</strong> två tillfällen under derasAPU. Dessa APU träffar underlättar samarbetet mellan skola <strong>och</strong> Yrkesliv, en del lärare anseratt denna kontakt är viktig för dem att hålla kontakten med branschen. Dessa träffar leder oftatill ett erfarenhetsutbyte. Intervjuerna med alla informanter visar också på hur viktigt det ärför skolan, lärarna att komma ut på praktikplatserna <strong>och</strong> samtala med berörda parter. Detsociala samspelet är viktigt <strong>och</strong> något som inte går att ersättas <strong>av</strong> pappersutskick. Något somockså går att spekulera i är att det finns en risk att informanterna <strong>vid</strong> intervjuerna vill vara tilllags <strong>och</strong> kanske inte framför sina ”riktiga” upplevelser <strong>och</strong> erfarenheter. Handledarnareflekterar över att i <strong>och</strong> med ett sådant här bedömningsunderlag blir det mera tydligt vadeleverna ska utveckla <strong>och</strong> att ”vi som handledare inte bara kan tycka en massa saker”. Attanvändandet <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>en underlättar, förenklar <strong>och</strong> gör bedömningen mera tydligär alla informanter överens om. Att gå ifrån de vardagliga sysslorna för att sätta sig ned fören bedömnings samtal tycker handledarna är bra, det blir ofta bra samtal <strong>och</strong> de får möjlighetatt lära känna eleven lite mera. Det kom fram tankar om att skapa portfolio för eleven därdessa bedömnings<strong>matris</strong>er samlas allt eftersom eleverna gjort sin APU. Eleverna <strong>vid</strong>omvårdnadsprogrammet får en kopia <strong>av</strong> denna bedömnings<strong>matris</strong> som de använder sig <strong>av</strong> isin CV. Eleverna i årskurs tre på omvårdnadsprogrammet skriver en CV som de skickar uttill handledaren på respektive APU plats. Lärarna som vi intervjuat menar att kontaktenmellan skola <strong>och</strong> yrkeslivet som eleverna ska ut i efter sin utbildning är viktig <strong>och</strong> att en brabedömnings<strong>matris</strong> underlättar denna kontakt. Vi gjorde våra utvecklingsarbeten på två olikaprogram <strong>och</strong> <strong>vid</strong> två olika skolor, vi fastnade för utvecklandet <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>er under23
vår utbildning. Det visade sig att det var genomförbart att göra en sådan studie fast på tvåolika program. Vi utvecklade en bedömnings<strong>matris</strong> som hann prövas <strong>och</strong> en annan somutvärderades. Resultatet <strong>av</strong> vår studie tycker vi känns intressant, det underlättar vårt arbete omvi har bra bedömningsunderlag <strong>och</strong> vi tror att bedömnings<strong>matris</strong>er kan man använda sig <strong>av</strong> imånga sammanhang samt utveckla beroende på hur uppföljningarna ser ut.Bedömnings<strong>matris</strong>er används inom många olika gymnasieprogram med yrkesinriktning. Deser olika ut <strong>och</strong> kan användas på olika sätt men gemensamt är att de är ettbedömningsunderlag för läraren som sätter betyg i kurserna. Framtiden vet vi inte mycket omEtt GY-09 är under utredning <strong>och</strong> inom omvårdnad så planerar vi för vård <strong>och</strong> omsorgscollege (VOC). Inom voc så finns planer på att det ska vara gemensammabedömnings<strong>matris</strong>er inom hela västerbotten.6 Metod diskussionEftersom vi båda är djupt involverade i detta arbete har det säkert påverkat vårat val <strong>av</strong>metoder t.ex. att handledarna <strong>och</strong> elevernas svar hade blivit annorlunda när en ”utomstående”lärare som de inte känner igen hade intervjuat dem.7 Fortsatta studierDet skulle vara intressant att i fortsatta studier titta närmare på handledarrollen hur man skullekunna utveckla den så att handledarna kan känna till skolans verksamhet, kursmål <strong>och</strong> deolika kurser som eleverna läser. Det skulle vara intressant att se om det skulle påverka elevensbedömning ute på APU platsen. Ibland kan det kännas som att handledarna vill att eleven skakomma ut till APU platsen <strong>och</strong> ”redan kunna allt” <strong>och</strong> vi lärare önskar relevanta bedömningarsom svarar mot kursmål <strong>och</strong> bedömningskriterier24
ReferenslistaBöckerAndersson, Håkan (1999) Varför betyg? –historiskt <strong>och</strong> aktuellt om betyg. Lundstudentlitteratur.Carlgren, Ingrid (2002). Det nya betygssystemets tankefigurer <strong>och</strong> tänkbara användningar. IAtt bedöma eller döma –tio artiklar om bedömning <strong>och</strong> betygssättning. Skolverket 2002.Freccero Ulrika, Hortlund Torbjörn, Pousette Anna, (2005) Bedömning <strong>av</strong> kvalitativ kunskapKonkreta exempel från gymnasieskolan Internationella gymnasiet <strong>och</strong> Fortbildningsförlaget.Exakta 2005.Kjellström, Katarina (2006) Bedömnings<strong>matris</strong>er –en metod för analytisk bedömning HLSförlagKorp, Helena (2003) Kunskapsbedömning – hur, vad <strong>och</strong> varför?, Myndigheten förskolutveckling, KalmarKroksmark, Tomas (2002). En tankes fall i praktiken –då den målrationella styrningen möteskolan. I Att bedöma eller döma –tio artiklar om bedömning <strong>och</strong> betygssättning. Skolverket.Kvale, Steinar (2001) Den kvalitativa forskningsintervjun. Lund StudentlitteraturLindström, Lars (2005) Pedagogisk bedömning. HLS förlag.Svenning, Conny (1997). Metodboken. Lund: Lorentz Förlag. ISBN: 91-972961-0-4Tsagalidis, Helena (2005) Yrkeskunnandets kinesiska ask. HLS förlagÖvriga källorAndersson, Håkan (2007) Betyg <strong>och</strong> bedömning. Föreläsning på Umeå <strong>universitet</strong>. 2007-03-16 i CK3-kursen Vt 2007.Gymnasieförordningen (1992:394) svensk författningssamling, utbildningsdepartementet.Rapport 153, (1998) samverkan skola-arbetsliv. Skolverket.Utbildningsdepartementet (2005) förordning om 1994års läroplan för de frivilligaskolformerna. Skolverket <strong>och</strong> Fritzes. Elanders Infologistics Väst ABInternetwww.skolverket.sehttp://www.skolverket.se/sb/d/1248/a/5284#paragraphAnchor0http://www.skolverket.se/sb/d/1263http://www.skolverket.se/sb/d/1263http://www.riksdagen.se/webbn<strong>av</strong>/index.aspx?nid=3911&bet=1992:394www.riksdagen .se/webbn<strong>av</strong>/index.asp?25
Bilaga 1. IntervjufrågorFörståelse <strong>och</strong> innehåll <strong>av</strong> <strong>matris</strong>- Vad tycker du om bedömnings<strong>matris</strong>ens skriftliga upplägg <strong>och</strong> utformning <strong>och</strong> varförtycker du att den är just så?- Hur var bedömnings<strong>matris</strong>en att förstå <strong>och</strong> tolka <strong>och</strong> varför var den så?- Hur ser du på innehållet i bedömnings<strong>matris</strong>en kontra styrdokumenten?- Var bedömnings<strong>matris</strong>ens innehåll relevant för yrket? Om ja/nej varför var den det?Och har du några förslag till förändringar så den blir mer relevant för yrket?- Var det bra balans mellan de olika ”områden” i bedömnings<strong>matris</strong>en? Om ja/nej,varför var det, det? Och har du några förslag till förändring för mer balans?- Har det varit värdefullt att utveckla bedömnings<strong>matris</strong>en <strong>och</strong> kan man utveckla den<strong>vid</strong>are, i så fall hur?Användandet <strong>och</strong> erfarenheter <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>- Hur användes bedömnings<strong>matris</strong>en <strong>vid</strong> bedömningarna <strong>och</strong> varför användes den pådet sättet?- När användes bedömnings<strong>matris</strong>en <strong>och</strong> varför användes den just då?- Hur upplevde du bedömningssamtalet när bedömnings<strong>matris</strong>en användes somunderlag <strong>och</strong> varför tror du att du upplevde det på det sättet?- Hur upplevde du användandet <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>en kontra det som använts förut<strong>och</strong> varför upplevs det så?- Blev din roll <strong>och</strong> de kr<strong>av</strong> som ställs på dig som elev/handledare/lärare tydlig ianvändandet <strong>av</strong> bedömnings<strong>matris</strong>en <strong>och</strong> varför blev de det eller inte?- Vilka erfarenheter gör du <strong>av</strong> denna bedömnings<strong>matris</strong> <strong>och</strong> varför gör du just deerfarenheterna?- Beskriv det som varit bra/mindre bra med bedömnings<strong>matris</strong>en <strong>och</strong> varför det varitbra/mindre bra?26
Bilaga 2. Nuvarande bedömningsunderlag27
Bilaga 3. Utarbetad bedömnings<strong>matris</strong>, frisörprogrammetBedömning <strong>av</strong> ArbetsplatsförlagdutbildningPåbyggnadsutbildningen, PUBedömning <strong>av</strong>ser kurs: Påbyggnad klippdesignElevens namn:____________________Handledare: ____________________Salong: ____________________Markera den nivåbeskrivning som passar bäst in på elevens arbete utifrån det bedömningen<strong>av</strong>ser!Bedömningen <strong>av</strong>ser: Lägre Nivåbeskrivningar HögreEleven …Eleven …KlippteknikDetta handlar om att praktiskt kunna använda<strong>och</strong> teoretiskt, skriftligt <strong>och</strong> muntligt kunna …- de fyra grundklippningarna <strong>och</strong> desskombinationer inkl. yrkesprovets klippmoment.- arbetstillvägagångssättet- olika klippverktyg <strong>och</strong> tekniker (som behövsför yrkesprovets klippmoment)- deklaration/förklaring <strong>av</strong> frisyrerKundens stil <strong>och</strong> formDetta handlar om att praktiskt, teoretiskt,skriftligt <strong>och</strong> muntligt kunna användaklipptekniken till kundens klädsamhet medtanke på *förutsättningar <strong>och</strong> önskemål*förutsättningar:- Håret: kvalité, struktur, textur, virvlar,växtriktningar- Form: ansiktsform, kroppsform, geometri <strong>och</strong>helhet- Stil: Personlighet, kläder, beteende, yrke,fritidsintressen, smak, färganalys, ålder,helhetsstil: t.ex. Romantisk, Feminin,Dramatisk, Klassisk, Sportig.… använder olika klippverktyg somsax, effileringssax <strong>och</strong> maskin.… bedömer sitt eget arbete utifrånyrkesprovets betyg <strong>och</strong>bedömningsgrunder <strong>av</strong> färdig frisyrmed resultat G.… arbetar efter kundens stil <strong>och</strong> form.… använder klippteknikerna tillkundens klädsamhet med tanke på*förutsättningar <strong>och</strong> önskemål hoskund.… använder fler klippverktyg t.ex. kniv<strong>och</strong> tekniker som t.ex. notching <strong>och</strong>pointning.… använder trender <strong>och</strong> mode i sittskapande.… kan med helhetsfokus se klippningenskombinering med <strong>och</strong> påverkan på andrabehandlingar… bedömer sitt eget arbete utifrånyrkesprovets betyg <strong>och</strong>bedömningsgrunder <strong>av</strong> färdig frisyr medresultat VG eller MVG.… arbetar efter kundens stil <strong>och</strong> form.… använder klippteknikerna till kundensklädsamhet med tanke på *förutsättningar<strong>och</strong> önskemål hos kund med:- motivering varför…- säkerhet…- noggrannhet…SjälvständighetDetta handlar om att <strong>vid</strong> praktiskt teoretiskt,skriftligt <strong>och</strong> muntligt arbete:- Göra ett upplägg (konsultationen), ha förslag,ide, plan, lösning till beslut.- Använda handledning under arbetets gång.… arbetar självständigt <strong>och</strong> harförslag, använder handledning underarbetets gång först genom handledaresedan genom att själv sökainformation t.ex. genombruksanvisningar.… ställer frågor som rör fakta <strong>och</strong>förståelse t.ex. –Vad ärverkningstiden?… tar oftast ej beslut själv ofta isamråd med handledare.… arbetar självständigt <strong>och</strong> är idérik, kanförklara sitt arbete <strong>och</strong> vara förutseende.… tar inititativ, har tålamod <strong>och</strong> försökersjälv under arbetets gång.… använder handledning under arbetetsgång först genom att själv sökainformation <strong>och</strong> sedan genom handledare.… tar ofta beslut själv endast handledaresom stöd.Var god vänd!28
KreativitetDetta handlar om att <strong>vid</strong> praktiskt, teoretiskt,muntligt <strong>och</strong> skriftligt arbete:- Vara nyskapande, se möjligheter tillförändring som kan vara stora eller små,oberoende <strong>av</strong> underlag samt att kunna förmedlaförändringen.ServicekänslaDetta handlar om att uppföra sig professionelltgenom:- Trevligt bemötande (ögonkontakt, handtag,hälsa, glad, trevlig)- Kunden i fokus (bry sig om, stå till tjänst t.ex.kaffe, tidningar, vara förutseende, ”läsa <strong>av</strong>”kund, visa vart kunden ska, lyssna)- En positiv människosyn- Behandla alla människor lika- Uttrycka sig klart <strong>och</strong> tydligt- Information till kund om produkter,behandling, skötsel m.m.- Se kundens behov, föreslå andra behandlingar<strong>och</strong> boka ny tid.Ansvarstagande över utbildning <strong>och</strong>yrkesprov.Detta handlar om att sköta sin APU tid vadgäller:- tidspassning- att vara rätt utrustad, ”ordning <strong>och</strong> reda”- träning inför yrkesprov inkl. egen bedömning<strong>av</strong> arbeten.- hitta modeller till yrkesprovet- lägga upp en plan, sätta delmål inför träningentill yrkesprovet.… arbetar kreativt <strong>och</strong> har enstakaförslag till kund som ibland blirgenomförda.… utför oftast arbeten med sammateknik <strong>och</strong> med liknande resultat.… har servicekänsla <strong>och</strong> informeraribland kund.… ser ibland kundens behov <strong>och</strong>föreslår andra behandlingar.…föreslår ibland ny tid.… tar ansvar med hjälp frånhandledare.… arbetar kreativt <strong>och</strong> har flera förslag tillkund som ofta blir genomförda.… utför oftast arbeten med olika tekniker<strong>och</strong> resultat.… har servicekänsla <strong>och</strong> informerar oftakund.… ser ofta kundens behov <strong>och</strong> ger förslagtill andra behandlingar med motivering.… föreslår ofta ny tid.… tar ansvar med initiativ <strong>och</strong>engagemang.… försöker själv först, tar sedan hjälp frånhandledare.… hjälper andra i salongen med derasarbeten, sysslor.29
Bilaga 4. Kursplan, lokal klippkurs, frisörprogrammetKURSKOD:KURSNAMN:POÄNG: 150ÄMNE:HNT1527Påbyggnad klippdesign /LKHantverksteknikFÖRKUNSKAPSKRAV: HV-programmet – inriktning frisörMÅL:Kursens mål är att ge eleven de kunskaper som krävs för att klara klippmomentet i yrkesprovet/gesällprovsamt utveckla elevens självständighet <strong>och</strong> kreativitet i momentet klippdesign.Efter genomgången kurs skall eleven,- kunna aktuella regler för yrkesprovet- klara yrkesprovets klipptekniska moment- kunna arbeta självständigt med väl utvecklad kreativitet <strong>och</strong> servicekänsla.BETYGSKRITERIER:GODKÄNDEleven kan grunderna i klippteknik samt anpassa teknikerna efter kundens stil <strong>och</strong> form.Eleven kan arbeta självständigt med kreativitet <strong>och</strong> servicekänsla. Eleven tar ansvar för sinutbildning <strong>och</strong> yrkesprov.VÄL GODKÄNDEleven kan mer <strong>av</strong>ancerade klipptekniker samt variera <strong>och</strong> kombinera dem till kundens stil<strong>och</strong> form. Eleven kan arbeta självständigt, med stor kreativitet <strong>och</strong> servicekänsla. Eleven tarockså stort ansvar för sin utbildning <strong>och</strong> yrkesprov.30
Bilaga 5. Informationsbrev, frisörprogrammetHej handledare!Jag läser till yrkeslärare inriktning frisör, samtidigt som jag arbetar som lärare för din elev påpåbyggnadsutbildningen.Just nu arbetar jag bl.a. med mitt examensarbete som handlar om bedömning <strong>av</strong> elev <strong>vid</strong> denarbetsplatsförlagda utbildningen, med fokus på klippningar.Tillsammans med eleverna <strong>och</strong> mina lärarkollegor har jag arbetat fram ettbedömningsunderlag. Jag skulle gärna vilja att du <strong>och</strong> din elev använder detta <strong>vid</strong> något/någraklipptillfällen under v42 <strong>och</strong> v43.Förslagsvis sätter ni er tillsammans in i vad som står i underlaget <strong>och</strong> utvärderar sedanmuntligt <strong>och</strong> gemensamt elevens klippning/klippningar (process <strong>och</strong> resultat) medutgångspunkt i bedömningsunderlaget.Jag hoppas också att du vill ställa upp på ett kortare samtal kring bedömningsunderlaget isamband med apu-besöket vi har bokat in. Samtalet sker anonymt <strong>och</strong> jag kommer inte attvärdera någons åsikter. Samtalet kommer att spelas in <strong>och</strong> endast jag kommer att lyssna.Jag kontaktar er innan mitt besök för samtycke. Hör <strong>av</strong> dig till mig <strong>vid</strong> frågor.Bifogar bedömningsunderlaget <strong>och</strong> kursplan för klippdesign.Lycka till!Med vänlig hälsning Linnéa KolbäckTel arb: 090-162501Mejl: linnea.kolback@umea.se31
Bilaga 6. Elev <strong>och</strong> läraruppgift, frisörprogrammetVill du hjälpa mig? 2007-10-09Förtydligande <strong>av</strong> kurskriterierKursnamn: Påbyggnad KlippdesignPoäng: 150Ämne: HantverksteknikFörkunskapskr<strong>av</strong>: HV-programmet – inriktning frisör.● Hur tolkar du de understrukna orden <strong>och</strong> dess meningar i betygskriterierna?BETYGSKRITERIER:GODKÄNDEleven kan grunderna i klippteknik samt anpassa teknikerna efter kundens stil <strong>och</strong> form.Eleven kan arbeta självständigt med kreativitet <strong>och</strong> servicekänsla. Eleven tar ansvar för sinutbildning <strong>och</strong> yrkesprov.VÄL GODKÄNDEleven kan mer <strong>av</strong>ancerade klipptekniker samt variera <strong>och</strong> kombinera dem till kundens stil<strong>och</strong> form. Eleven kan arbeta självständigt, med stor kreativitet <strong>och</strong> servicekänsla. Eleven tarockså stort ansvar för sin utbildning <strong>och</strong> yrkesprov.● Diskutera <strong>och</strong> skriv svar på följande frågor!- Vad är klippteknik?-Skillnaden på grunderna i klippteknik <strong>och</strong> <strong>av</strong>ancerad klippteknik?-Skillnaden på att anpassa klippteknikerna <strong>och</strong> att variera <strong>och</strong> kombinera dem?-Vad menas med kundens stil <strong>och</strong> form?-Vad menas med att arbeta självständigt? Och skillnaden på G/VG nivå?-Vad står ordet kretativitet för? Och vad är stor kreativitet?-Vad står ordet servicekänsla för? Och vad är stor servicekänsla?-Vad menas med att ta ansvar? Och vad är att ta stort ansvar?32
Att tänka på <strong>vid</strong> denna uppgift:- Kriterierna ska vara skrivna <strong>och</strong> riktade till just PU! Och att eleverna har vissaförkunskaper från tidigare utbildning.- Kriterierna ska vara KOPPLADE till KURSENS MÅL! De ska alltså vara relevanta.Frågor att ställa sig <strong>vid</strong> denna uppgift:- Vad behöver eleverna kunna för att klara yrkesprovets klippmoment?- Vilka kunskaper behöver eleverna utveckla: praktiska, teoretiska?- Vad är den konkreta skillnaden mellan kriterierna?Det som står i rutorna nedan är bra att ”ha med sig” i huvudet när man ska arbeta meddetta…..”…de kursplanemål vi har, förutsätter att lärare tolkar dem i relation till denålder de är skrivna för. Annars går det inte att göra kriteriebeskrivningar.”(sid. 62, Måhl, Per, I förväg uppställda kr<strong>av</strong> ingår i Lindström, Lars, Viveca Lindberg (red.)(2006) Pedagogisk bedömning Stockholm: HLS förlag)”…för innehållets del bör kunskapsutvärdering kunna innebära att skolans mål,arbets- <strong>och</strong> examinationsformer analyseras med <strong>av</strong>seende på t.ex. följandemålfrågor:”- Vad är poängen med ämnet/studierna?- Vilken *kvalité <strong>av</strong> kunskap är det som eleven skall lära sig <strong>och</strong> utveckla?(*Fakta, Förståelse, Färdighet, Förtrogenhet)- Vad är det som eleven skall lära sig <strong>och</strong> utveckla?- Hur ska eleven lära sig innehållet?- Hur styr prov <strong>och</strong>/eller examinationsformen innehållet?(endast ett urplock <strong>av</strong> målfrågor)(sid. 89, Kroksmark, Tomas, Undervisningsmetodik som forskningsområde ingår i Uljens,Michael (red.) (2007) Didaktik Lund: Studentlitteratur)Bilaga 733
HALVTIDSBEDÖMNINGARBETSPLATSFÖRLAGD UTBILDNING (APU)OmvårdnadsprogrammetElevens namnUtbildningAPU-platsAPU-periodAntal frånvarodagar/ tillfällenÄmne:Kurs:OmvårdnadVård <strong>och</strong> omsorgsarbeteKommentar till bedömning:Handledares underskriftElevens underskriftVård <strong>och</strong> omsorgsarbeteBedömningspunkter:Halvtidsbedömning34
1. Elevens deltagande i grundläggande omvårdnadsarbete.- Yrkeskunskapen utgå från checklista på respektive <strong>av</strong>delning- ergonomi- hygien- sekretessBristande Deltar med hand- Deltager relativt Deltager självständigtdeltagande ledning <strong>och</strong> med självständigt <strong>och</strong> <strong>och</strong> med utmärkttrots godtagbar kvalitet <strong>och</strong> med god kvalitet även i svårahandledning i vardagliga kvalitet i vardagliga <strong>och</strong> nya situationersituationersituationer2. Elevens förmåga till kontakt <strong>och</strong> kommunikation med omsorgstagare, närstående <strong>och</strong> personal.- Tyngdpunkt läggs <strong>vid</strong> elevens bemötande, språkbruk.- Eleven ska kunna förstå instruktioner.Bristande God förmåga Självständig <strong>och</strong> med Utmärkt förmågabemötande med handledning god förmåga i även i svåra <strong>och</strong>trots hand- vardagliga situationer nya situationerledning3. Elevens förmåga till helhetssyn <strong>och</strong> planering- arbetsprocessen- helheten i omvårdnadsarbetetBristande God förmåga Självständig Utmärkt förmågaPlanering med handledning <strong>och</strong> med god även i svåra <strong>och</strong>Trots hand- förmåga i vardagliga nya situationerledningsituationer4. Elevens förmåga till samarbete i arbetslaget- passa tider- hänsynstagande- ansvarBristande Deltager Med visst stöd Utmärkt samarbeteSamarbete med handledning gott samarbeteTrots i samarbetethandledningBilaga 8HELTIDSBEDÖMNING35
ARBETSPLATSFÖRLAGD UTBILDNING (APU)OmvårdnadsprogrammetElevens namnUtbildningAPU-platsAPU-periodAntal frånvarodagar/ tillfällenÄmne:Kurs:OmvårdnadVård <strong>och</strong> omsorgsarbeteKommentar till bedömning:Handledares underskriftVård <strong>och</strong> omsorgsarbeteElevens underskriftHeltidsbedömningBedömningspunkter:5. Elevens deltagande i grundläggande omvårdnadsarbete.- Yrkeskunskapen utgå från checklista på respektive <strong>av</strong>delning- ergonomi- hygien- sekretessBristande Deltar med hand- Deltager relativt Deltager självständigt36
deltagande ledning <strong>och</strong> med självständigt <strong>och</strong> <strong>och</strong> med utmärkttrots godtagbar kvalitet <strong>och</strong> med god kvalitet även i svårahandledning i vardagliga kvalitet i vardagliga <strong>och</strong> nya situationersituationersituationer6. Elevens förmåga till kontakt <strong>och</strong> kommunikation med omsorgstagare, närstående <strong>och</strong> personal.- Tyngdpunkt läggs <strong>vid</strong> elevens bemötande, språkbruk.- Eleven ska kunna förstå instruktioner.Bristande God förmåga Självständig <strong>och</strong> med Utmärkt förmågabemötande med handledning god förmåga i även i svåra <strong>och</strong>trots hand- vardagliga situationer nya situationerledning7. Elevens förmåga till helhetssyn <strong>och</strong> planering- arbetsprocessen- helheten i omvårdnadsarbetetBristande God förmåga Självständig Utmärkt förmågaPlanering med handledning <strong>och</strong> med god även i svåra <strong>och</strong>Trots hand- förmåga i vardagliga nya situationerledningsituationer8. Elevens förmåga till samarbete i arbetslaget- passa tider- hänsynstagande- ansvarBristande Deltager Med visst stöd Utmärkt samarbeteSamarbete med handledning gott samarbeteTrots i samarbetethandledning37