FUNAKTIVA: Vägar till aktivitet, utbildning och ... - Lunds universitet
FUNAKTIVA: Vägar till aktivitet, utbildning och ... - Lunds universitet
FUNAKTIVA: Vägar till aktivitet, utbildning och ... - Lunds universitet
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>FUNAKTIVA</strong>Vägar <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>, <strong>utbildning</strong> <strong>och</strong> arbete för ungdomarmed funktionshinder samt <strong>aktivitet</strong>ssamordnarens yrkesrollAnita Bjerle-Frisk, Anders Heide <strong>och</strong> Amanda Bengtssonarbetslivsrapport nr 2007:3issn 1401-2928Tema: Ett arbetsliv för allaTemaledare: Elisabet Cedersunda
FörordFöreliggande arbete är slutrapporten på projektet <strong>FUNAKTIVA</strong>, som är en akronym för ettutvecklingsprojekt om vägar <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>, <strong>utbildning</strong> <strong>och</strong> arbete för ungdomar medfunktionshinder inom ramen för arbete med <strong>aktivitet</strong>sersättningen. När vi valde förkortningenvar vi så anglosaxiskt inspirerade, att vi också inbegrep, att det i huvudsak bör vara kul med<strong>aktivitet</strong>er – också för unga människor med funktionshinder.Projektet startades under 2004 men redan dessförinnan hade ett samarbete inletts mellanFörsäkringskassan <strong>och</strong> Länsarbetsnämnden i Skåne samt <strong>Lunds</strong> <strong>universitet</strong>, Centrum förHandikapp- <strong>och</strong> Rehabiliteringsforskning (HAREC). Vi var överens om att den nyabidragsformen, <strong>aktivitet</strong>sersättning, som infördes i socialförsäkringen den 1 januari 2003innebar nya utmaningar för både handläggarna på Försäkringskassan <strong>och</strong> för andra som ärengagerade i nya människor med funktionshinder i allmänhet <strong>och</strong> derassysselsättningssituation i synnerhet. Eftersom kunskapsluckan för de som skulle omsätta<strong>aktivitet</strong>sersättningen i praktiken som stödform var mycket betydande, ansåg vi det somsärskilt viktigt att försöka utveckla kunskap, som kan vara <strong>till</strong> glädje för att stödja detkonkreta arbetet med <strong>aktivitet</strong>sersättningen.Redan på ett tidigt stadium anställdes forskningsassistenten Amanda Bengtsson vid HARECför att medverka i projektet. Genom ett substantiellt bidrag från svenska ESF-rådet blev detmöjligt att etablera ett ambitiöst utvecklingsarbete, där Amanda var anställd för att blandannat arbeta med utvärderingen <strong>och</strong> skriva rapporten för projektet. Emellertid slutade hon sinanställning vid <strong>Lunds</strong> <strong>universitet</strong> den 30 juni 2006. Det blev naturligtvis bekymmersamt föross att finna en ersättare för henne, som skulle kunna ta <strong>till</strong> sig all den kunskap <strong>och</strong> det arbetesom hon utfört under sin anställningsperiod med anknytning <strong>till</strong> projektet.Det samarbete som etablerades mellan HAREC, Försäkringskassan <strong>och</strong> Arbetslivsinstitutet,bland annat inom ramen för temat Ett arbetsliv för alla gjorde det naturligt att undersöka omman inom ramen för temats forskning skulle kunna knyta an <strong>till</strong> projektet <strong>och</strong> rekrytera enmedarbetare med både goda kunskaper om Försäkringskassans sätt att arbeta <strong>och</strong> kringfunktionshinder <strong>och</strong> arbetsliv. Till vår stora lycka var arbetsterapeut Anita Bjerle-Frisk, somvar verksam inom en så kallad kombinationstjänst (Försäkringskassan/Arbetslivsinstitutet)villig att åta sig uppgiften att slutföra arbetet med rapporten. Det är hon som ansvarar förföreliggande text. Hon har dock haft möjligheter att diskutera den närmare både med sinhandledare, Kersti Nordell, vid Arbetslivsinstitutet <strong>och</strong> med styrgruppen.Under hela projekttiden har sålunda en styrgrupp för <strong>FUNAKTIVA</strong> funnits. Dess medlemmarhar varit:Anders Heide, FörsäkringskassanThomas Larsson, HSO i SkåneStig Larsson, <strong>Lunds</strong> <strong>universitet</strong>, HARECAnn Stenberg, Länsarbetsnämnden i SkåneSiw Thorén, Försäkringskassan, som också har varit gruppens ordförande.
Under projektets gång har ytterligare personer från Länsarbetsnämnden varit med istyrgruppen. Dessutom har de coacher som särskilt rekryterats för arbete inom projektet <strong>och</strong>som varit frontlinjen i arbetet med att utveckla metoder i arbete med de unga som uppbär<strong>aktivitet</strong>sersättning, ofta varit adjungerade <strong>till</strong> styrgruppens möten. Det gäller Rikard Persson,som varit en engagerad från början av projektet <strong>till</strong> dess att det genomförts. Med från börjansom coach var också Peter Ingelsson som efterträddes av Bengt-Olle Andersson.Det är sålunda många som varit engagerade i <strong>FUNAKTIVA</strong>. Alla har på olika sätt bidragit <strong>till</strong>projektets genomförande. Emellertid är det Anita som haft den föga tacksamma uppgiften attpå relativt kort tid producera den gedigna rapport, som hon med föreliggande arbeteåstadkommit, som i det här sammanhanget är värt ett särskilt stort tack. Viktiga i projektetsarbete har självklart varit alla de som bidragit med kunskap genom att ställa sig <strong>till</strong> förfogandeför intervjuer eller enkäter. Det gäller alla de som arbetat som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare vidFörsäkringskassan i södra Sverige <strong>och</strong> som beredvilligt delat med sig av sina erfarenheter frånhandläggningen av <strong>aktivitet</strong>sersättningen <strong>till</strong> i första hand Amanda. Det gäller självklart ocksåde mottagare av <strong>aktivitet</strong>sersättning som på olika sätt bidragit med sina perspektiv. Men det ärmånga andra både inom Försäkringskassan, Arbetsmarknadsverket <strong>och</strong> andra myndigheter,från olika brukarorganisationer eller andra intressenter som lämnar sina olika ingångar <strong>till</strong>ökade insikter för arbetet med projektet. Vi är naturligtvis också tacksamma för detta.Avslutningsvis är det naturligtvis våra förhoppningar att föreliggande arbete skall kunna bliett bidrag <strong>till</strong> att utveckla <strong>aktivitet</strong>sersättningen så att det blir en bidragsform som på bästa sättgagnar dem som den är avsedd för – unga människor med funktionshinder.Malmö i januari 2007Stig Larsson
SammanfattningMånga ungdomar står utanför arbetsmarknaden <strong>och</strong> har svårigheter att etablera sig inomyrkeslivet. Bidragande orsaker <strong>till</strong> detta kan vara sjukdom, funktionshinder <strong>och</strong> socialaproblem. Åtgärder som praktik <strong>och</strong> studieförberedelser är ofta kortvariga <strong>och</strong> leder inte alltid<strong>till</strong> inträde på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen, Försäkringskassan <strong>och</strong> kommunen harutvecklat olika stödåtgärder för att få ungdomar i arbete/sysselsättning. Den 1 januari 2003infördes en ny bidragsform inom socialförsäkringen på Försäkringskassan,<strong>aktivitet</strong>sersättning. Den riktar sig <strong>till</strong> unga med funktionshinder mellan 19-29 år varsarbetsförmåga är nedsatt på grund av sjukdom med minst en fjärdedel. Avsikten medreformen var att stimulera <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong> för att bland annat kunna förbättra arbetsförmågan hosunga med funktionshinder. För att administrera <strong>aktivitet</strong>er <strong>till</strong> ungdomarna <strong>till</strong>sattes<strong>aktivitet</strong>ssamordnare vilket var en ny befattning inom Försäkringskassan.I Skåne har projektet Funaktiva pågått under tiden 2004-06-01—2006-12-31. Projektetutgjorde ett viktigt led för att utveckla en ny yrkesfunktion genom att anställa två coacher somarbetade med en annan metodik än vad <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna gjorde.Huvudsyftet med denna rapport är att beskriva hur en yrkesfunktion inom Försäkringskassan,<strong>aktivitet</strong>ssamordnaren, kan utvecklas med inspiration från coachernas arbetsmetodik.Anledningen <strong>till</strong> att funktionen behövde utvecklas var att <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna på grund avhög arbetsbelastning inte hade möjlighet att ordna <strong>aktivitet</strong>er <strong>till</strong> mer än de ungdomar somsjälva kontaktade Försäkringskassan. Ett annat syfte är att beskriva uppföljningen av projektetFunaktiva där resultaten kan ge en grund för fortsatt arbete. Avsikten med projektet var ävenatt kartlägga behov hos unga med <strong>aktivitet</strong>sersättning samt brister i befintliga stödsystem <strong>och</strong>samverkan dem emellan.Resultaten visar att fler ungdomar kommit i arbete/<strong>utbildning</strong> än det mål som sattes vidprojektets start. Över 30 % av deltagarna i Funaktiva har kommit i arbete/<strong>utbildning</strong> genomcoachernas arbetsmetodik. Det visar även att ungdomarna är positiva <strong>till</strong> personlig kontaktmed sin handläggare men att det finns flera hinder i Försäkringskassan system när det gällerhantering av arbetsförberedande <strong>aktivitet</strong>er. Både coacher <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>ssamordnare anser atthandläggning av <strong>aktivitet</strong>er bör ligga under avdelningen för sjukförmåner <strong>och</strong> inte underhandikappsektionen som det gör idag på Försäkringskassan i Skåne. Det har även visat sig attdet inte finns någon enhetlig definition av begreppet <strong>aktivitet</strong> inom Försäkringskassan.Utifrån resultaten ges följande förslag <strong>till</strong> förändringar: coachingmetodiken bör införas inomFörsäkringskassans arbete <strong>och</strong> Försäkringskassan bör göra en översyn av system <strong>och</strong>regelverk <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>ssamordning i Skåne bör placeras under avdelningen för sjukförmåner.
INNEHÅLLSFÖRTECKNING1. INLEDNING 71.1 Villkoren för unga med funktionshinder på arbetsmarknaden 71.2 Samhällets stödsystem 81.3 Syfte 81.4 Beskrivning av projektet ”Funaktiva” 91.5 Avgränsning 111.6 Disposition 112. ORIENTERING 122.1 Begreppsbeskrivning 122.1.1 Funktionshinder 122.1.2 Begreppet <strong>aktivitet</strong> 122.2 Aktivitetsersättning 142.2.1 Aktiviteter inom ramen för <strong>aktivitet</strong>sersättning 142.3 Funktionen som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare 152.3.1 Coaching 152.4 Andra myndigheters <strong>och</strong> aktörers ansvar 162.4.1 Arbetsförmedlingen 162.4.2 Kommun 173. METOD 193.1 Urval <strong>och</strong> beskrivning av deltagarna 193.2 Urval, material <strong>och</strong> <strong>till</strong>vägagångssätt 213.2.1 Dåläge - urval 213.2.2 Processen <strong>och</strong> nuläge - urval 223.2.3 Dåläge -material 223.2.4 Processen <strong>och</strong> nuläge - material 223.2.5 Dåläge - <strong>till</strong>vägagångssätt 223.2.6 Processen <strong>och</strong> nuläge - <strong>till</strong>vägagångssätt 234. UPPFÖLJNING 244.1 Aktiviteter i Funaktiva 244.2 Avslut i Funaktiva 255. RESULTAT 295.1 Dåläge - Aktivitetssamordnarnas synpunkter 295.1.1 Kunskap/kompetens/<strong>utbildning</strong> 295.1.2 Arbetsmetod 305.1.3 Den försäkrade 31
5.1.4 Aktiviteter 315.1.5 Samarbete internt <strong>och</strong> externt 335.1.6 Förankring av funktionen som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare 345.2 De försäkrades synpunkter 365.2.1 Aktiviteter 365.2.2 Kontakt med myndigheter 375.2.3 Framtidsplaner 385.3 Processen - Coachens synpunkter 395.3.1 Kunskap/kompetens/<strong>utbildning</strong> 395.3.2 Arbetsmetod 395.3.3 Den försäkrade 405.3.4 Aktiviteter 415.3.5 Samarbete internt <strong>och</strong> externt 425.3.6 Funktionen som coach 445.4 Nuläge 446. DISKUSSION 476.1 Inledning 476.2 Hur har <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas arbete förändrats? 476.2.1 Aktivitet 476.2.2 Utbildning/metoder/nätverk 486.3 Hur kan <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas arbete ytterligare förändras? 496.3.1 Aktivitet 496.3.2 Metoder/nätverk 506.4 Coachmetodiken i relation <strong>till</strong> resultatet 516.5 Lärdomar av projektet 517. FORTSATT UTVECKLING AV <strong>FUNAKTIVA</strong> 537.1 Malmöprojektet 547.1.1 Erfarenheter från Malmöprojektet i sammandrag 557.2 Fortsatt utvecklingsarbete 568. SLUTSATSER OCH FÖRSLAG TILL FÖRÄNDRING 589. REFERENSER 59
1. Inledning1.1 Villkoren för unga med funktionshinder på arbetsmarknadenAtt etablera sig på arbetsmarknaden ses traditionellt som att gå från att vara ung <strong>till</strong> vuxen.Ordningsföljden är bestämd: man avslutar sin <strong>utbildning</strong>, man får ett arbete <strong>och</strong> det medför attman kan skaffa en egen bostad <strong>och</strong> bli självförsörjande, det vill säga vuxen. Den häretableringen gick tidigare relativt snabbt, då ungdomar gick ut skolan <strong>och</strong> fick ett jobb som deofta stannade i under en stor del av livet. Under senare år har den perioden blivit allt längreberoende på den allt besvärligare arbetsmarknadssituationen för unga. I rapporten ”Ungautanför” (SOU 2003:92.) framhålls att det absolut viktigaste för om en ung människa äretablerad på arbetsmarknaden eller inte är om hon eller han var etablerad några år tidigare. Encentral slutsats är därför att det finns en omfattande trögrörlighet på ungdomarsarbetsmarknad (Ungdomsstyrelsen 2005:10). Så många som 70 000 ungdomar i åldern 16-24år har svårt att komma in i arbetslivet <strong>och</strong> bidragande orsaker kan bland annat vara sjukdom,funktionshinder <strong>och</strong> sociala problem (SOU 2003:92).Flera rapporter beskriver ungdomars utanförskap <strong>och</strong> deras svårigheter att etablera sig påarbetsmarknaden (Nordström Skans, 2005, SOU 2003:92, Stavreski, 2006).De åtgärder i form av praktik, studieförberedelser etc. som sätts in för att påverka ungavuxnas arbetsmarknadssituation är ofta kortvariga <strong>och</strong> leder inte <strong>till</strong> inträde i arbetslivet(Ungdomsstyrelsen 2005:10). Studier visar också att den tid som det tar från det att ungasöker stöd <strong>till</strong> att de hänvisas <strong>till</strong> någon av de vanligaste arbetsmarknadsåtgärderna(kommunala ungdomsprogram, ungdomsgarantin eller allmänt anställningsstöd) har blivitlängre sedan år 2000 (ibid.) Många av de allmänna ekonomiska stödsystem, somarbetslöshets- eller sjukförsäkring, som finns i samhället är förenade med villkor som ärkopplade <strong>till</strong> lönearbete vilket ofta diskvalificerar de unga som aldrig fått ett fotfäste påarbetsmarknaden.Villkoren för unga människor på arbetsmarknaden i allmänhet gäller i ännu högre grad förunga med funktionshinder. Utvecklingen på arbetsmarknaden har sedan 1990-talet inneburitatt antalet möjliga arbetsuppgifter har begränsats för personer med funktionshinder. Enförskjutning från fasta anställningar <strong>till</strong> olika slag av tidsbegränsade anställningar pågår (HSO2003). I Ungdomshandikapprörelsens gemensamma projekt ”Arbetsmarknad för unga medfunktionshinder” (1998) gjordes en utvärdering av hur samhällets stöd vid övergång frånstudier <strong>till</strong> arbetsliv för ungdomar med funktionshinder fungerar. Där framkom att de harlägre sysselsättningsgrad än andra ungdomar samt att många får <strong>aktivitet</strong>sersättning. Detförefaller dessutom som om många går direkt från studier <strong>till</strong> arbetslöshet/<strong>aktivitet</strong>sersättning.Ett annat problem är att unga människor med funktionshinder i allt högre grad uppleversamhällets välfärdssystem, som ursprungligen var utformat för att ta hand om människor medfunktionshinder, som ett regel- <strong>och</strong> kontrollsystem istället för hjälp (Chaib,1995).7
1.2 Samhällets stödsystemDå många unga står utanför arbetsmarknaden <strong>och</strong> blivit beroende av bidragssystem har fleramyndigheter utvecklat olika stödåtgärder för att ungdomarna ska få arbete/sysselsättning. PåArbetsförmedlingen inom ”unga med funktionshinder” arbetar man med att klargöraarbetsförutsättningar, anpassa arbetssituationer, med vägledning <strong>och</strong> har ett nära samarbetemed gymnasiesärskolorna (bilaga 1). Kommunen ansvarar för skolverksamheten, däriblandgymnasiesärskolan som är avsedd för elever med utvecklingsstörning. Kommunen ombesörjeräven LSS som är en rättighetslag som ska garantera personer med funktionshinder bralevnadsvillkor (Socialdepartementet, 2004, Utbildningsdepartementet, 1994).För att öka möjligheterna för unga personer med funktionshinder att etablera sig påarbetsmarknaden infördes den 1 januari 2003 en ny bidragsform inom socialförsäkringen iSverige, <strong>aktivitet</strong>sersättning. Bidragsformen <strong>till</strong>hör sjukförsäkringssystemet, den ärtidsbegränsad <strong>till</strong> högst tre år i taget <strong>och</strong> riktar sig <strong>till</strong> försäkrade mellan 19 <strong>och</strong> 29 år varsarbetsförmåga är nedsatt med minst en fjärdedel. Reformen medför en omvandling avförtidspension <strong>till</strong> sjukersättning <strong>och</strong> sjukbidrag <strong>till</strong> tidsbegränsad sjukersättning eller<strong>aktivitet</strong>sersättning. I enlighet med nämnda proposition har försäkringskassan ansvar för att, isamband med beviljande av <strong>aktivitet</strong>sersättning, erbjuda försäkrade deltagande i <strong>aktivitet</strong>ersom antas ha en gynnsam inverkan på sjukdoms<strong>till</strong>ståndet eller den fysiska eller psykiskaprestationsförmågan. Aktiviteterna har således <strong>till</strong> syfte att bl. a. förbättra arbetsförmågan förungdomar med funktionshinder <strong>och</strong> därmed skapa bättre förutsättningar för att erhållameningsfull sysselsättning(Prop. 2000/01:96).1.3 SyfteI Skåne har projektet Funaktiva genom Försäkringskassan(vägar <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>, <strong>utbildning</strong> <strong>och</strong>arbete för ungdomar med funktionshinder samt <strong>aktivitet</strong>ssamordnarens yrkesroll) pågått undertiden 2004-06-01 <strong>till</strong> 2006-12-31. Projektet <strong>till</strong>förde extra resurser för att möjliggöra särskiltstöd för planering, samordning <strong>och</strong> coachning för en grupp unga personer medfunktionshinder men också för att kartlägga <strong>och</strong> systematisera behov hos denna grupp <strong>och</strong>brister i befintliga stödsystem. Projektet utgjorde ett viktigt led i att forma <strong>och</strong> utveckla en nyyrkesfunktion som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare. Anledningen <strong>till</strong> att funktionen behövde utvecklasvar att <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna, på grund av hög arbetsbelastning, inte hade möjlighet att ordna<strong>aktivitet</strong>er <strong>till</strong> mer än de ungdomar som själva kontaktade Försäkringskassan.Aktivitetssamordnarna prioriterade arbete med målsatt verksamhet, det innebar att ärendetmåste handläggas inom en viss tid, vilket inte var fallet med handläggningen av <strong>aktivitet</strong>erna.De som arbetade som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare i Skåne vid projektets början ägnade endast någraprocent av sin arbetstid åt <strong>aktivitet</strong>ssamordning, ett fåtal gjorde det på heltid. Aktiviteternaingick inte i någon långsiktig planering mot arbete/anställning.En beskrivning av processen i projektet Funaktiva kan ge en grund för att förstå hur<strong>aktivitet</strong>sersättning fungerar som interventionsinstrument <strong>och</strong> i vilken utsträckning deerbjudna <strong>aktivitet</strong>erna ökar delaktigheten för unga med funktionshinder i samhället särskilt iarbetslivet.8
Rapportens huvudsyfte är att beskriva hur en yrkesfunktion inom Försäkringskassan,<strong>aktivitet</strong>ssamordnare, kan utvecklas genom inspiration från coachernas arbetsmetodik. Ettannat syfte är att beskriva uppföljningen i projektet Funaktiva där resultaten kan ge en grundför bidrag <strong>till</strong> fortsatt arbete.Utvecklingen av <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas yrkesroll sker genom att beskriva hur<strong>aktivitet</strong>ssamordnarna arbetade vid projektets början samt deltagares åsikter – ”dåläge”,genom att beskriva hur coacherna har arbetat för att ta <strong>till</strong>vara på metodik <strong>och</strong> erfarenheter –”processen” samt beskriva hur <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna arbetar idag – ”nuläge”.Frågor rapporten avser att besvara: Hur har <strong>aktivitet</strong>ssamordnarens yrkesroll utvecklats under processens gång? Hur har metodik <strong>och</strong> erfarenheter från projektet Funaktiva bidraget <strong>till</strong> att utvecklayrkesrollen ytterligare? Hur ser sambandet ut mellan coachernas arbete <strong>och</strong> det faktiska resultatet?Projektrapporten är sammanställd av en forskningsassistent från Arbetslivsinstitutet i Malmöpå uppdrag av Försäkringskassan <strong>och</strong> Harec (Centrum för Handikapp- <strong>och</strong> Rehabiliteringsforskning).Intervjuer med <strong>aktivitet</strong>ssamordnare <strong>och</strong> försäkrade genomfördes vid projektetsstart via Harec, I rapporten ingår materialet från Harec <strong>till</strong>sammans med nytt material;intervjuer, en sammanställning av <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna arbete idag <strong>och</strong> analys av materialet.1.4 Beskrivning av projektet ”Funaktiva”Projektet Funaktiva har <strong>till</strong>kommit efter en beredningsprocess på ungefär ett år. Delaktiga iberedningsprocessen var initialt Försäkringskassan <strong>och</strong> Harec samt därefter ävenLänsarbetsnämnden samt ESF-rådet i Skåne län. Beredningsprocessen resulterade i ett beslutatt starta en försöksverksamhet riktad mot målgruppen unga med funktionshinder i någrageografiskt avgränsade områden i Skåne. Projektets varaktighet beslutades <strong>till</strong> juli 2004 –december 2006. För att delfinansiera projektet söktes <strong>och</strong> beviljades medel från ESF-rådet,totalt 2 993 500 SEK. Dessa medel skulle täcka merparten av kostnaderna i projektet förprojektledning, uppföljning/utvärdering samt personalkostnader i Försäkringskassan. PåHarec kontrakterades en forskningsassistent att på heltid leda <strong>och</strong> följa upp arbetet i projektet.Försäkringskassan anställde två coacher på heltid med placering på Försäkringskassans kontori Helsingborg respektive i Kristianstad. Coachernas uppgift var att rekrytera deltagare <strong>till</strong>projektet ur den population som bestämdes av inklusionskriterierna (beskrivs närmre nedan).Utöver ESF-finansieringen krävdes viss kompletterande finansiering från Försäkringskassanssamverkansmedel för täckande av bl a handlednings- samt overheadkostnader vid Harec.Totalt har ca 1 300 000 SEK lyfts från samverkansmedlen <strong>till</strong> projektet.De samverkande organisationerna i projektet är Försäkringskassan i Skåne,Länsarbetsnämnden i Skåne, Centrum för Handikapp- <strong>och</strong> Rehabiliteringsforskning (Harec)samt Handikappförbundens samarbetsorgan (HSO). Försäkringskassan har i förhållande <strong>till</strong>ESF-rådet varit projektägare. En styrgrupp bestående av representanter från FörsäkringskassanSkåne, Länsarbetsnämnden Skåne, HAREC samt HSO, bildades. Styrgruppen harsammanträtt ungefär 4 gånger per år. Styrgruppen har utgjort projektets uppdragsgivare.Föredragande i styrgruppen har varit samordnaren för projektet.9
Projektet Funaktiva var ett utvecklingsprojekt som riktade sig mot unga personer medfunktionshinder där man utgick från befintliga stödstrukturer för aktivering, <strong>utbildning</strong> <strong>och</strong>arbete. Två av dessa stödstrukturer var Arbetsförmedlingens organisation för ”unga medfunktionshinder” samt Försäkringskassans nya ansvar för aktivering av personer med<strong>aktivitet</strong>sersättning. Försäkringskassan ska i samband med beviljande av <strong>aktivitet</strong>sersättning,erbjuda försäkrade deltagande i <strong>aktivitet</strong>er som antas ha en gynnsam inverkan påsjukdoms<strong>till</strong>ståndet. Aktiviteterna har <strong>till</strong> syfte att bland annat förbättra de funktionshindradeungdomarnas arbetsförmåga <strong>och</strong> därmed skapa bättre förutsättningar för att erhållameningsfull sysselsättning (Prop.2000/01:96).Målsättningen med projektet var:• Utveckla rollen som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare <strong>och</strong> i anslutning <strong>till</strong> denna utarbeta enplanerings- <strong>och</strong> samordningsmetodik för att förbättra <strong>aktivitet</strong>sersättningen somintergrationsredskap för enskilda personer med funktionshinder.• Förbättra samverkan mellan olika aktörer inom <strong>utbildning</strong>s-, sysselsättnings- <strong>och</strong>habiliterings-/rehabiliteringsområdet i allmänhet <strong>och</strong> för unga, funktionshindrademänniskor i synnerhet.• Öka kunskapen om unga handikappades behov <strong>och</strong> önskemål. Kartlägga <strong>och</strong> belysabrister i befintliga stödsystemen <strong>och</strong> sprida denna kunskap.• Hjälpa en grupp unga handikappade att få <strong>utbildning</strong> eller arbete. Långsiktig målsättningär att 25 % av de som projektet arbetar aktivt med ska få ett arbete eller en <strong>utbildning</strong>.• Bidraga <strong>till</strong> att utveckla fk:s arbete med personer med <strong>aktivitet</strong>sersättning i enlighet medintentionerna i prop 2000/2001:96. Lämna ett substantiellt kunskapsbidrag beträffande hurstödformen - <strong>aktivitet</strong>sersättningen fungerar som instrument inom socialförsäkringen, somkan utgöra grunden för analys av handläggningen av konkreta försäkringsfall men ocksåför en samhällelig värdering av reformen ur ett socialpolitiskt makroperspektiv.• Kartlägga i vilken utsträckning reformen innebär förnyelse av sättet att arbeta med ungahandikappades arbetslivsdeltagande samt hur <strong>och</strong> i vilken omfattning arrangemang (deerbjudna <strong>aktivitet</strong>erna) i samband med <strong>aktivitet</strong>sersättning kan bidra <strong>till</strong> ökad delaktighet isamhället, arbetslivet <strong>och</strong> yrkesmässig integration för unga personer med funktionshinder.Projektets genomförande:För att vara aktuell för deltagande i projektet skulle de försäkrade <strong>till</strong>höra handikappcentra vidFörsäkringskassan i Helsingborg eller Kristiansstad med omnejd. De skulle vara mellan 19<strong>och</strong> 30 år <strong>och</strong> blivit beviljade <strong>aktivitet</strong>sersättning i någon omfattning. De skulle inte varadrabbade av svårare psykiska sjukdomar ej heller ha en svår utvecklingsstörning <strong>och</strong> varaintresserade av att delta i projektet.Initialt skulle målgruppen också innefatta långtidssjukskrivna personer med funktionshindersom var mellan 19 <strong>och</strong> 29 år, som var heltidssjukskrivna längre än sex månader. Efter engranskning av materialet beslutades det att exkludera dessa från projektet <strong>till</strong>s vidare.Huvudanledningen var att i många fall var sjukskrivningen relaterad <strong>till</strong> bristande skolgång,svår levnadssituation, komplicerade sociala förhållanden eller arbetsförhållanden där mankunde urskilja individspecifika faktorer, arbetsplatsspecifika faktorer, arbetsmiljöspecifika<strong>och</strong> psykosocialarbetsmiljöspecifika faktorer eller faktorer rörande stressrelaterade händelser(RFV, 2003:10; RFV, 2003:3), snarare än <strong>till</strong> funktionshinder. Deltagare <strong>till</strong> projektet valdesvia genomgång av beslutsunderlag vid prövning av <strong>aktivitet</strong>sersättning <strong>och</strong> temporärsjukersättning. Handlingar fanns <strong>till</strong>gängliga på Försäkringskassan i Helsingborg <strong>och</strong>10
Kristianstad. Valet av Helsingborg <strong>och</strong> Kristianstad bedömdes ge <strong>till</strong>räckligt underlag för attfå <strong>till</strong>räckligt antal lämpliga deltagare <strong>till</strong> projektet (uppskattningsvis ca 30 personer). Under2003 <strong>och</strong> början av 2004 identifierades <strong>och</strong> kontaktades lämpliga personer för vilka såvälgrupp- som individuella insatser skulle genomföras från 2004 <strong>och</strong> framåt. Konkret planeringför enskilda individer påbörjades av de båda coacherna. Coachernas roll var koncentrerad <strong>till</strong>att bygga upp ett väl fungerande nätverk, ge förslag på <strong>och</strong> utarbeta en lämplig arbetsmetodiksamt bedriva en handlingsinriktad verksamhet som syftade <strong>till</strong> att i samråd med defunktionshindrade ungdomarna hitta lämpliga <strong>aktivitet</strong>er som bidrog <strong>till</strong> att öka derasdelaktighet <strong>och</strong> inträde i arbetslivet. Coacherna fick hjälp med nätverksbyggande frånstyrgruppen. De blev i projektstarten erbjudna olika <strong>utbildning</strong>ar bland annat i SIUSmetodiken(Särskilt Introduktions- <strong>och</strong> Uppföljninsstöd) innefattande supported employment– metoden, systematisk instruktion, kartläggning, arbetsanalys social färdighetsträning samtjobmatchning). De fick även en eftermiddag med presentation av Sassam – metodik(Strukturerad Arbetsmetodik för Sjukfallsutredning <strong>och</strong> SAMordnad Rehabilitering) <strong>och</strong><strong>utbildning</strong> beträffande försäkringskassans regelverk.1.5 AvgränsningProjektet har pågått under perioden 2004-06-01—2006-12-31. Sammanställning <strong>och</strong> analysav projektet har skett de fyra månader sista månaderna. En del av det tidigare insamladematerialet har använts <strong>till</strong>sammans med ny information. I det tidigare materialet har<strong>aktivitet</strong>ssamordnare från Skåne <strong>och</strong> Västra Götaland intervjuats. Den nya information som<strong>till</strong>förts rapporten härstammar endast från Skåne.1.6 DispositionStudiens upplägg ser ut på följande sätt:I Kapitel 2 presenteras aktuell litteratur <strong>till</strong> ämnet. Flera begrepp definieras som är viktiga isammanhanget. Dessutom beskrivs <strong>aktivitet</strong>sersättning som ligger under Försäkringskassanansvar <strong>och</strong> kommunens <strong>och</strong> Arbetsförmedlings verksamhet för unga funktionshindrade.Kapitel 3 är ett metodavsnitt som innehåller urvalsförfarande, metod för insamling av material<strong>och</strong> <strong>till</strong>vägagångssätt. I Kapitel 4 redovisas hur många personer som deltagit i de olika<strong>aktivitet</strong>erna <strong>och</strong> vilket resultat som framkommer vid projektets avslut. Resultatet frånintervjuer med <strong>aktivitet</strong>ssamordnare, försäkrade <strong>och</strong> coach presenteras i kapitel 5 utifrån ettdå- <strong>och</strong> nuläges perspektiv där coachernas arbete utgör processen. Efter resultatredovisningenkommer en sammanfattande diskussion i kapitel 6. 1 Kapitel 7 presenteras hur arbetet efterFunaktiva fortsätter <strong>och</strong> i kapitel 8 presenteras slutsatser med förslag <strong>till</strong> förändringar.11
2. Orientering2.1 Begreppsbeskrivning2.1.1 FunktionshinderFunktionshinder används i rapporten när man talar om unga som fått <strong>aktivitet</strong>sersättning. Föratt förklara funktionshinder <strong>och</strong> funktions<strong>till</strong>stånd finns det enligt ICF två olika modeller, denmedicinska <strong>och</strong> den sociala. I den medicinska modellen ses funktionshinder som ett problemhos personen <strong>och</strong> i den sociala en fråga om individens integrering i samhället (Socialstyrelsen,2001). WHO antog 2001 en ny definition av funktionshinder, istället för att fokusera påhälsan står den mänskliga <strong>aktivitet</strong>en i centrum, man förenar de medicinska <strong>och</strong> de socialaaspekterna (WHO, 2001, Barron, Michailaks & Söder, 2000; RFV, 2002). ”Funktionshinderär inte ett attribut som åsätts en person utan snarare en komplex samling omständigheter, avvilka många är en följd av den sociala miljön (Socialstyrelsen, 2001).2.1.2 Begreppet <strong>aktivitet</strong>Enligt WHO (2001) står den mänskliga <strong>aktivitet</strong>en i centrum när man fokuserar på hälsa <strong>och</strong>det kan uttryckas som att få <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong> är lika viktigt som att äta <strong>och</strong> dricka (WHO,2001, Townsend 2004). Aktivitet är en nödvändig förutsättning för må bra <strong>och</strong> om sjukdomeller funktionshinder förhindrar deltagande i <strong>aktivitet</strong> påverkar det hälso<strong>till</strong>ståndet i negativriktning (Kielhofner, 2004). Occupational science är en akademisk disciplin som har sommålsättning att utveckla vetenskapen om <strong>aktivitet</strong>ers form, mening <strong>och</strong> funktion i förhållande<strong>till</strong> sociala <strong>och</strong> kulturella kontexter. Utifrån denna vetenskap har en begreppsmodellutvecklats, ”Value, Meaning and Occupationsmodel – ValMO”, modellen beskriver det vi göri våra <strong>aktivitet</strong>er. Görandet beskrivs i tre olika <strong>och</strong> samverkande triader. Aktivitetstriaden sominnehåller personen, uppgiften <strong>och</strong> omgivningen; Värdetriaden som beskriver konkreta,symboliska <strong>och</strong> självbelönande värden <strong>och</strong> Perspektivtriaden som innehåller makro-, meso<strong>och</strong>mikroperspektiv(Erlandsson <strong>och</strong> Persson, 2005).12
Enligt rapporten ”Aktiviteter ett steg i rätt riktning”(Försäkringskassan, 2005) är den nästvanligaste <strong>aktivitet</strong>en att deltaga i någon idrottsverksamhet vilket innefattar att gå på ”gym”.Modellen exemplifieras utifrån <strong>aktivitet</strong>en ”träna på gym”.Själva görandet sker i interaktion mellan <strong>aktivitet</strong>striadens tre delar. Enligt ValMO - modellenblir inte en uppgift en <strong>aktivitet</strong> förrän den valts av en specifik person <strong>och</strong> utförs i en speciellmiljö. Den försäkrade har idag valt att träna på Friskis <strong>och</strong> Svettis gym i Springköping. Varjeenskild <strong>aktivitet</strong> är unik <strong>och</strong> upplevelsen varierar för varje <strong>till</strong>fälle träningen sker. De trekomponenterna kan variera i den dagliga rutinen, <strong>till</strong> exempel kan en styrketräningsmaskin gåsönder vilket innebär att träningsschemat får ändras (faktorer i omgivningen).I värdetriaden är de tre olika dimensionerna möjliga att uppleva i samband med en <strong>aktivitet</strong>. Iden konkreta dimensionen kan träningen innebära att få bättre kondition <strong>och</strong> att bli starkare,det är alltså ”skörden” som utgör det konkreta värdet. Det symboliska värdet kan vara attidentifiera sig med andra som tränar på gymmet <strong>och</strong> att vara medlem i Friskis <strong>och</strong> Svettis. Iden självbelönande dimensionen kommer belöningen omedelbart. I träningssituationen kandet innebära en känsla av välmående <strong>och</strong> lust <strong>och</strong> att ibland glömma tid <strong>och</strong> rum en så kalladflowupplevelse (Csikszentmihalyi, 1997).I perspektivtriaden ser man varje <strong>aktivitet</strong> som utförs i relation <strong>till</strong> andra aktivteter genomlivet. ”Varje enskild <strong>aktivitet</strong> kan beskrivas utifrån en perspektivtriad, innefattande tre olikaperspektiv, i vilka <strong>aktivitet</strong>er ställs i relation <strong>till</strong> olika tids <strong>och</strong> upplevelse aspekter. Imakroperspektivet ses <strong>aktivitet</strong>en i en större kontext avseende tid, omgivning <strong>och</strong> mening. Imesoperspektivet synliggörs den enskilda <strong>aktivitet</strong>en <strong>och</strong> dess relation <strong>till</strong> de övriga <strong>aktivitet</strong>ersom ingår i personens vardag <strong>och</strong> i det tredje, mikroperspektivet, beaktas de komponenter somden enskilda <strong>aktivitet</strong>en består av” (Erlandsson <strong>och</strong> Persson, 2005 s 155).Utifrån ett makroperspektiv kan träning på gym innebära att förebygga hjärtinfarkt som flera isläkten drabbats av, träningen på gym kan även relatera <strong>till</strong> gymnastiken i skolan både urpositiv eller negativ synvinkel. I mesoperspektivet ställs träning på gym i förhållande <strong>till</strong> allaandra vardagliga <strong>aktivitet</strong>er som utförs. Dessa <strong>aktivitet</strong>er delas in i fyra kategorier;skötselaktivteter (egen omsorg) - grundläggande <strong>och</strong> rutinmässiga <strong>aktivitet</strong>er (sköta hygien,äta, klä sig), arbets<strong>aktivitet</strong>er - <strong>aktivitet</strong>er vi gör för vårt uppehälle, lek<strong>aktivitet</strong>er(fritids<strong>aktivitet</strong>er)- det vi gör för att det är roligt <strong>och</strong> rekreativa <strong>aktivitet</strong>er (fritids<strong>aktivitet</strong>er) -<strong>aktivitet</strong>er som gör att vi vilar <strong>och</strong> återhämtar oss. Träning på gym kan i detta fall vara båderoligt <strong>och</strong> en återhämtning för att klara alla vardagens krav <strong>och</strong> en förberedelse för arbetslivet.I mikroperspektivet beskrivs hur <strong>aktivitet</strong>er är uppbyggda <strong>och</strong> hur de utförs i samverkan medandra aktivteter för att successivt bygga upp en <strong>aktivitet</strong>srepertoar. Varje <strong>aktivitet</strong> äruppbyggd av ett antal handlingar. Det finns för varje <strong>aktivitet</strong> en grundsekvens av handlingarsom måste finnas med för att <strong>aktivitet</strong>en ska kunna genomföras. Att träna på gym är en<strong>aktivitet</strong> uppbyggd av flera handlingar; transporten dit, ombyte <strong>till</strong> träningskläder, självaträningen, duschning efteråt <strong>och</strong> därefter hemtransport. Dessa handlingar måste dessutomkomma i en särskild ordning för att <strong>aktivitet</strong>en ska kunna genomföras. Ponera att manglömmer träningskläderna hemma, antingen åker du hem <strong>och</strong> hämtar dem eller bestämmer digför att strunta i träningen. Sådana oförutsedda händelser ger avbrott eller variation i<strong>aktivitet</strong>smönstret (Erlandsson <strong>och</strong> Persson, 2005).13
2.2 AktivitetsersättningDen 1 januari 2003 infördes, i samband med nya regler för ersättning <strong>till</strong> personer somdrabbats av långvarig medicinskt grundad nedsättning av arbetsförmågan, en ny bidragsforminom socialförsäkringen, <strong>aktivitet</strong>sersättning. Denna nya ersättningsform har för avsikt attstimulera <strong>och</strong> uppmuntra <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong> <strong>och</strong> därmed i möjligaste mån kunna ta <strong>till</strong>vara den ungefunktionshindrades möjligheter <strong>till</strong> utveckling <strong>och</strong> arbete utan att den ekonomiska trygghetenpåverkas. Aktivitetsersättning kan även beviljas <strong>till</strong> de försäkrade som på grund av sittfunktionshinder ännu inte avslutat sina grundskole- eller gymnasiestudier då han eller honfyller 19 år, så kallad förlängd skolgång. Då utgår hel ersättning under den tid det tar attslutföra <strong>utbildning</strong>en utan att någon prövning av arbetsförmågan görs (Prop.2000/01:96). Med<strong>aktivitet</strong>er avses här sådana verksamheter som kan antas ha en gynnsam inverkan på denförsäkrades sjukdoms<strong>till</strong>stånd eller den fysiska eller psykiska prestationsförmågan (7 kap 5§första stycket AFL). Aktiviteterna har således <strong>till</strong> syfte att bland annat förbättra defunktionshindrade ungdomarnas arbetsförmåga <strong>och</strong> därmed skapa bättre förutsättningar för atterhålla meningsfull sysselsättning. (RFV, 2002:19, Prop. 2000/01:96).Aktivitetsersättning handläggs på Försäkringskassan inom området sjukförmåner iansökningsgruppen. Där utreds rätten <strong>till</strong> förmånen <strong>och</strong> därefter tas beslut om<strong>aktivitet</strong>sersättning. Inom området sjukförmåner handläggs även sjukpenningärenden vilketinnebär bedömning av rätt <strong>till</strong> sjukpenning <strong>och</strong> arbetslivsinriktad rehabilitering. PåFörsäkringskassan i Skåne sker handläggning av <strong>aktivitet</strong>er på avdelningen handikapp som ärorganiserat inom området barn <strong>och</strong> familj <strong>och</strong> handikapp där även handläggning avvårdbidrag, assistansersättning <strong>och</strong> handikappersättning sker.2.2.1 Aktiviteter inom ramen för <strong>aktivitet</strong>sersättningI enlighet med betänkandet 2000/01:SfU 15 bygger deltagande i <strong>aktivitet</strong>er på frivillighet frånden försäkrades sida. Detta innebär att det inte är aktuellt att införa någrasanktionsbestämmelser eller krav på att de försäkrade ska medverka <strong>till</strong> att kartlägga behovetav eller delta i <strong>aktivitet</strong>er för att få eller behålla rätten <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>sersättning. Valet av<strong>aktivitet</strong>er ska styras av den försäkrade utifrån dennes egna resurser, intressen <strong>och</strong> önskemål(RFV, 2002:19, Prop. 2000/01:96). Sedan 2004 har man i Skåne beslutat att ett visst antal avalla ungdomar med <strong>aktivitet</strong>sersättning ska börja med någon form av <strong>aktivitet</strong>. Målsättning ärnumera att 50 % ska komma igång med <strong>aktivitet</strong>.I rapporten ”Aktiviteter ett steg i rätt riktning” uppges att av de personer som under år 2003beviljats <strong>aktivitet</strong>sersättning hade 40 procent under senare delen av 2004 deltagit i en ellerflera <strong>aktivitet</strong>er. Intresset av att delta har ökat ju mer information som har nått ut <strong>till</strong> de unga.Det är viktigt att alla får information om att det finns möjlighet att delta i <strong>aktivitet</strong>er. Detframkommer att den skriftliga informationen som skickas ut <strong>till</strong> de försäkrade är svår attförstå <strong>och</strong> att de försäkrade önskar en personlig kontakt. I vilken utsträckning de försäkradekontaktas personligt varierar mellan länen. Den vanligaste <strong>aktivitet</strong>en är att gå en kurs ellerdeltagande i någon form av fysisk träning (Analyserar 2005:11, Försäkringskassan).Ett antal försäkrade har intervjuats i en studie utgiven av Försäkringskassan där det harframkommit att de är kritiska <strong>till</strong> att endast ”hobbyverksamhet” beviljas frånFörsäkringskassan. De menar att det är alldeles för låg nivå på <strong>aktivitet</strong>erna <strong>och</strong> att de inteleder <strong>till</strong> någon utveckling. De önskar att studier <strong>och</strong> praktik på något företag skulle ingåunder <strong>aktivitet</strong>erna då detta leder <strong>till</strong> högre grad av <strong>aktivitet</strong> <strong>och</strong> utveckling hos den enskilde.Många poängterar hur viktig kontakten med handläggaren är. Det är avgörande med ”rätt”14
handläggare som är förstående <strong>och</strong> där man möts kontinuerligt. (Analyserar 2005:13,Försäkringskassan). Hur viktigt det är att bli sedd, bli positivt bemött <strong>och</strong> få förståelse för densituation man befinner sig i framkommer i flera andra studier (Bjerle-Frisk, 2006; Hovmark &Cederblom, 2004).När ungdomar talar om hälsa associerar de främst <strong>till</strong> sin egen psykiska <strong>och</strong> sociala situation.När de talar om välbefinnande relaterar de ofta <strong>till</strong> sin omgivning, att ha det bra med familjen,kompisarna, pojkvän/flickvän (Raustorp, 2004). Lisbeth Lindholm från Åbo Universitet, har ien doktorsavhandling undersökt gymnasieungdomars inställning <strong>till</strong> hälsa. Av studienframkommer att goda relationer <strong>och</strong> upplevd livsmening har samband med god hälsa(Lindholm 1990). Att uppleva en känsla av sammanhang - KASSAM - att känna att <strong>till</strong>varonär begriplig, meningsfull <strong>och</strong> hanterbar inverkar positivt på hälsan (Antonovsky, 1987).2.3 Funktionen som <strong>aktivitet</strong>ssamordnareFörsäkringskassans analysenhet har i en rapport (Analyserar 2005:12) intervjuat 17handläggare (i fokusgrupper) som arbetar i olika delar av Sverige. Syftet med rapporten varatt klarlägga handläggarnas erfarenheter av arbetet med <strong>aktivitet</strong>er inom förmånen<strong>aktivitet</strong>sersättning. Verksamheten har organiserats på olika sätt inom olika län, en del<strong>aktivitet</strong>ssamordnare <strong>till</strong>hör handikappsektionen andra <strong>till</strong>hör området sjukförmåner. Man äröverens om att det inte fungerar optimalt. En del handläggare arbetar renodlat med <strong>aktivitet</strong>er,andra ansvarar även för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen <strong>och</strong> några får dela sin tidmellan <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong> andra ärendeslag. Många handläggare anser att målsatt verksamhetprioriteras <strong>och</strong> då får arbetet med <strong>aktivitet</strong>erna stå <strong>till</strong>baka Den rådande uppfattningen är attreformen är mycket bra för att kunna bidra <strong>till</strong> att bryta ungdomars isolering samt iförlängningen kunna bidra <strong>till</strong> ökad arbetsförmåga. Det har framkommit att många ungdomarhar psykiska besvär <strong>och</strong> lättare utvecklingsstörning. Handläggarna efterfrågar särskilda<strong>utbildning</strong>sinsatser då det ställer stora krav att på ett bra sätt kunna bemöta ungdomarna(Försäkringskassan, 2005).Funktionen som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare är relativt ny <strong>och</strong> det inte många som vet vad arbetetinnebär. Det framkommer att <strong>aktivitet</strong>ssamordning är ett ensamt arbete <strong>och</strong> det finns ett stortbehov av stöd på olika sätt. Bland annat har det inrättas nätverk för <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna <strong>och</strong>det finns dessutom önskemål om handledning, vägledning, <strong>utbildning</strong> <strong>och</strong> konferenser. Mångauppger att de saknar stöd <strong>och</strong> engagemang från sina chefer, de förstår inte vad arbetet som<strong>aktivitet</strong>ssamordnare innebär, detsamma gäller för handläggare inom andra sektioner påFörsäkringskassan. Trots detta är gruppen överens om att arbetet med <strong>aktivitet</strong>er är roligt,stimulerande <strong>och</strong> engagerande (Försäkringskassan, 2005).2.3.1 CoachingArbetet som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare påminner <strong>till</strong> stora delar om arbetet som coach då det gälleratt lotsa ungdomen <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>. Den stora skillnaden i realiteten är att coachen har arbetatmer med personligt stöd än <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna. Ordet coach härstammar från engelskan<strong>och</strong> började användas under 1500-talet <strong>och</strong> ordet beskrev följande: ”fraktade människor fråndär de var <strong>till</strong> dit de ville komma”. Begreppet började användas inom idrotten <strong>och</strong> coachensuppgift var där att frakta idrottsutövaren <strong>till</strong> en högre prestationsnivå. Många menar dock attSokrates var den förste coachen, han gick runt i Aten <strong>och</strong> försökte få människor att få verkliga15
insikter genom att vara frågande <strong>och</strong> utmanande (Gjerde, 2004). Enligt Gjerde kan coachingdefinieras enligt följande ” coaching är en kommunikationsform som främjar handling <strong>och</strong>inlärning – på ett personligt <strong>och</strong> yrkesmässigt plan – genom att medvetandegöra, utmana <strong>och</strong>motivera”. ”Coaching sätter nutid <strong>och</strong> framtid i fokus, är inriktad på lösningar <strong>och</strong> möjligheter<strong>och</strong> har som bärande idé att varje människa själv har svaren, men behöver hjälp att hitta demmed en egen begreppsapparat <strong>och</strong> ett eget handlingssätt” (Gjerde, 2004, sid 10).I Australien <strong>och</strong> Nya Zeeland är samhällsservice organiserat med kunden i fokus, detviktigaste är målet att vara delaktig i samhället, <strong>och</strong> inte vilka metoder som används.Organisationerna som kunden kan vända sig <strong>till</strong> samordnar de stödinsatser som kunden harrätt <strong>till</strong>. Målet med insatserna är personer med funktionshinder ska vara delaktiga isamhällslivet. Inom organisationerna finns Case managers som arbetar med att stötta <strong>och</strong>hjälpa kunderna att hitta egna lösningar samtidigt som arbetsgivarna får stöd i form av<strong>utbildning</strong>, anpassning <strong>och</strong> lönebidragsanställning (Försäkringskassan, 2005). I studien”Supported employment in Norway – a National Mainstream Programme” beskrivs hur man iNorge genom coaching arbetar med att slussa <strong>till</strong>baka människor i arbete. Slutsatsen i studienär att coacherna behöver utveckla sina kunskaper för att arbeta med arbetsgivare, hitta arbeten<strong>och</strong> utveckla samarbete (Spejelkavik, Froyland, Evans, 2004). Att arbetsgivaren behöver stöd,<strong>utbildning</strong> <strong>och</strong> hjälp med anpassning när de ställer upp med praktikplatser framkommer även istudien ”Alla vill dra sitt strå <strong>till</strong> stacken” (Nordell, 2006).Särskilt introduktionsstöd (SIUS) är ett program inom Arbetsförmedlingen. SIUS är ettindividuellt stöd som erbjuds <strong>till</strong> arbetssökande med funktionshinder inför en anställning. Detinnebär att en SIUS-konsulent fungerar som en stödperson <strong>till</strong> dem som behöver extra stöd<strong>och</strong> träning under en praktik eller i inledningen av en anställning (Johnreden, 2006).2.4 Andra myndigheters <strong>och</strong> aktörers ansvarTrots försäkringskassans övergripande ansvar för arrangemang i samband med<strong>aktivitet</strong>sersättningen bör varje berörd myndighet eller organisation ansvara för <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong>övrigt som ingår i respektive verksamhetsområden. ”Vi måste kartlägga hur det ser ut idag.Många organisationer har <strong>aktivitet</strong>er för ungdomar. Deras ansvar ska inte förändras” – sägerGunilla Ahlfors Svensson, försäkringsspecialist på Stockholmskassan (Social Försäkring nr10; 2002). Detta innebär t.ex. att kommuner, landsting, <strong>utbildning</strong>sanordnare ellerarbetsmarknadsmyndigheter inte kan frånsäga sig de skyldigheter de har gentemot denenskilde som följer av exempelvis socialtjänstlagen (2001:435), lagen (1993:387) om stöd <strong>och</strong>service <strong>till</strong> vissa funktionshindrade, hälso- <strong>och</strong> sjukvårdslagen (1982:763), skollagen(1985:1100) eller förordningen (2000:630) om särskilda insatser för personer medarbetshandikapp (RFV, 2002:19, Prop. 2000/01:96).Nedan kommer Arbetsförmedlingens <strong>och</strong> kommunens uppdrag <strong>och</strong> ansvar beskrivas gällandeungdomar mellan 19-29 år.2.4.1 ArbetsförmedlingenI Budgetpropositionen (prop. 2002/03/89) fastställde regeringen ett nationellt mål för atthalvera antalet sjukdagar <strong>till</strong> 2008 utifrån 2002 års nivå. En viktig förutsättning för att nå16
målet var samverkan mellan berörda myndigheter. Arbetsmarkandsverket (AMV) <strong>och</strong>Försäkringskassan skall inom ramen för samverkan verka för att fler personer med<strong>aktivitet</strong>sersättning återfår arbetsförmågan <strong>och</strong> kommer i arbete (Prop 2005/06:1).Samordnarna inom avdelningen Unga med funktionshinder på Arbetsförmedlingen arbetarmed att klargöra arbetsförutsättningar, anpassa arbetssituationer <strong>och</strong> de arbetar även medvägledning (bilaga 1). För att de unga ska bli aktuella inom Unga med funktionshinder krävsett dokumenterat funktionshinder. Samordnarna har ett nära samarbete medgymnasiesärskolorna, de träffar ungdomarna i vägledningssituationer <strong>och</strong> i gruppverksamhetför att få en uppfattning om hur de fungerar. Innan ungdomarna slutar skolan beslutas om detär Unga med funktionshinder eller daglig verksamhet som gäller. Deltagande inom dagligverksamhet kan innebära praktik på något företag <strong>och</strong> i förlängningen kontakt med Unga medfunktionshinder. Det finns även ett samarbete upparbetat med gymnasieskolor för elever medandra funktionshinder (syn, hörsel <strong>och</strong> rörelsehinder). Det finns olika fasta program för attunderlätta för personer med funktionshinder i arbetssituationer. I första hand kan man försökaatt anpassa arbetsplatsen med hjälp av hjälpmedel. En annan åtgärd är SIUS-metodiken, däruppgiften för SIUS-konsulenterna är att lotsa ut personer med arbetshandikapp i arbete. De är<strong>till</strong> en början med <strong>och</strong> stöttar personen i arbetsuppgifterna (intervju med Ann Stenberg <strong>och</strong>Stefan Peterson, samordnare för Unga med funktionshinder i Skåne).Det finns ett samarbete upparbetat mellan Arbetsförmedling <strong>och</strong> Försäkringskassan –fördjupad samverkan – som <strong>till</strong>godoser arbetslivsinriktad rehabilitering för arbetslösasjukskrivna, vilket inkluderar personer med <strong>aktivitet</strong>sersättning. Enligt Tomas Jeppsonansvarig för fördjupad samverkan på Arbetsförmedlingen i Skåne fungerar inte rehabiliteringför ungdomar med <strong>aktivitet</strong>sersättning inom fördjupad samverkan trots att målgruppen ingår igruppen för fördjupad samverkan. Det finns avsatt 125 platser <strong>till</strong> ungdomar med<strong>aktivitet</strong>sersättning, men man har inte lyckats fylla dessa platser. Dessa ungdomar behöveråtgärder som fördjupad samverkan i många fall inte kan erbjuda. I studien ”Alla vill dra sittstrå <strong>till</strong> stacken” (Nordell, 2006) upplever praktikanterna <strong>och</strong> cheferna på praktikplatserna attsamverkan mellan Arbetsförmedlingen <strong>och</strong> Försäkringskassan inte fungerar. Personer medfunktionshinder som varit borta från arbetslivet under lång tid kan inte stressas att komma<strong>till</strong>baka i arbete utan det måste få lov att ta tid <strong>och</strong> ofta behöver de mer tid än vad regelverken<strong>till</strong>åter (Nordell, 2006). I Malmö har nyligen ett projekt upparbetats i samarbete mellanArbetsförmedling <strong>och</strong> Försäkringskassa för att möta dessa ungdomars behov när det gäller attförbereda dem för att komma i arbete2.4.2 KommunKommunerna i landet ansvarar för att ombesörja LSS <strong>och</strong> är ansvariga för skolverksamheten.Detta avsnitt beskriver vad LSS innebär <strong>och</strong> hur skolverksamheten fungerar för ungdomarmed funktionshinder.LSS; Lag om stöd <strong>och</strong> service <strong>till</strong> vissa funktionshindrade (1993:387) är en rättighetslag somska garantera personer med funktionshinder bra levnadsvillkor <strong>och</strong> att de får den hjälp debehöver. Inom de två första personkretsarna omfattar lagen personer med utvecklingsstörning,autism eller autismliknande <strong>till</strong>stånd <strong>och</strong> begåvningsmässiga funktionshinder. Det finns ettantal insatser som personer som omfattas av LSS kan få ta del av. De kan bland annat fårådgivning, personlig assistans, kontaktperson <strong>och</strong> daglig verksamhet. Personer som ingår ipersonkrets 1 <strong>och</strong> 2 enligt LSS, är i yrkesverksam ålder, saknar arbete <strong>och</strong> inte är i <strong>utbildning</strong>har rätt <strong>till</strong> daglig verksamhet (Socialdepartementet, 2004). Daglig verksamhet ska ge17
intressant, rolig <strong>och</strong> meningsfull sysselsättning på dagcenter, annex eller utflyttade grupper(Malmö kommun).I 1 kapitlet 2 § skollagen (1985:1100) finns de grundläggande bestämmelserna om hur detoffentliga skolväsendet för barn <strong>och</strong> ungdom skall utformas. Skolan är skyldig att ge allaelever likvärdiga förutsättningar som stärker deras förmåga att anpassa sig <strong>till</strong> det modernasamhället (Utbildningsdepartementet, 1994). Flera studier visar att barn <strong>och</strong> ungdomar medfunktionshinder har begränsad delaktighet vad gäller skol<strong>aktivitet</strong>er jämfört med barn <strong>och</strong>ungdomar utan funktionshinder (Simeonsson et al, 2001; Nordström, 2002; Eriksson &Granlund, 2004). I Handikappombudsmannens sjunde rapport <strong>till</strong> regeringen framkommer attdet finns många exempel på brister när det gäller att stödja elever med funktionshinder. Detsaknas ofta personella resurser såsom elevassistenter eller specialpedagoger, färdtjänst <strong>och</strong> detär inte ovanligt att väntetiden på hjälpmedel, anpassade läromedel <strong>och</strong> anpassning avskolmiljön är lång. Dessutom saknas det ofta kunskap om funktionshinder vilket kan påverkaundervisning <strong>och</strong> det sociala livet i skolan (HO, 2001). I gymnasiesärskolorna finns en annanberedskap för ungdomar med funktionshinder. De har regelbunden kontakt med ”unga medfunktionshinder” på Arbetsförmedlingen <strong>och</strong> de försöker ordna praktikplatser <strong>och</strong> motiverarför vidare studier (intervju med två studie- <strong>och</strong> yrkesvägledare från Särgymnasieskolorna iHelsingborg <strong>och</strong> Kristiansstad). I Skåne förekommer regelbundna samverkansträffar därrepresentanter från gymnasiesärskolan, kommunen, Arbetsförmedlingen, vuxenhabiliteringen<strong>och</strong> Försäkringskassan deltar. På dessa träffar belyses elevens situation <strong>och</strong> behov så att rättstöd kan erbjudas från de olika myndigheterna (bilaga 2).18
3. MetodDet första avsnittet av metodkapitlet beskriver urvalet <strong>och</strong> urvalsprocessen i projektetFunaktiva. I den andra delen beskrivs <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas <strong>och</strong> coachernas arbete <strong>och</strong>arbetssituation utifrån ett då- <strong>och</strong> ett nuläges perspektiv där coachernas arbete representerarprocessen. Dålägesbeskrivningen är insamlad via Harec <strong>och</strong> innehåller intervjuer med<strong>aktivitet</strong>ssamordnarna som genomfördes vid projektets start liksom synpunkterna från någraförsäkrade vars intervjuer ägde rum under 2005. Materialet för att beskriva processen <strong>och</strong>nulägesbeskrivningen har samlats in i Arbetslivsinstitutets regi i projektets slutfas. Processeninnehåller intervju med coacher <strong>och</strong> i nuläget har en försäkringskonsult som håller inätverksträffarna med <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna både skriftligt <strong>och</strong> muntligt framfört hur<strong>aktivitet</strong>ssamordnarna arbetar idag.3.1 Urval <strong>och</strong> beskrivning av deltagarnaUppgifter om deltagarna i projektet samt innehåll i <strong>och</strong> resultat av projekt<strong>aktivitet</strong>erna harinsamlats <strong>och</strong> dokumenterats löpande under projektet av försäkringskonsult vidFörsäkringskassans länskontor i samarbete med coacherna. Dessa data har utgjort underlag förden löpande redovisning av projektet som gjorts <strong>till</strong> ESF-rådet i Skåne.Den population ur vilken deltagarna <strong>till</strong> Funaktiva hämtats består av samtliga personer somvid projektstarten i juli 2004 uppbar <strong>aktivitet</strong>sersättning <strong>till</strong> följd av nedsatt arbetsförmåga 1 ikommunerna Helsingborg, Ängelholm, Båstad, Höganäs, Åstorp, Klippan, Bjuv, Åstorp,Örkelljunga samt Kristianstad, Hässleholm, Broby, Bromölla, Osby samt Perstorp. Därutöveringår alla de som beviljats <strong>aktivitet</strong>sersättning under perioden <strong>och</strong> fram <strong>till</strong> <strong>och</strong> medseptember 2006 när den sista deltagaren skrevs in i projektet. Vi uppskattar denna population<strong>till</strong> drygt 700 personer.Som en jämförelsepopulation <strong>till</strong> projektet utnyttjas de uppgifter som Försäkringskassanredovisar i rapporten Aktiviteter. Ett ett steg i rätt riktning (Analyserar 2005:11). Dennapopulation avser 6098 individer i Sverige som erhållit <strong>aktivitet</strong>sersättning på grund av nedsattarbetsförmåga. Detta innebär att den grupp som erhållit <strong>aktivitet</strong>sersättning på grund avförlängd skolgång är inte inräknad.Under projekttiden har totalt 94 personer skrivits in Funaktiva. I den första projektplanenavgränsade man målgruppen så att personer med svårare psykiska sjukdomar <strong>och</strong> störningarliksom de med svår utvecklingsstörning eller annat begåvningshandikapp inte skulle kunnaskrivas in i projektet. Samma gällde även för de som var döva.1 Nästan 90 procent får <strong>aktivitet</strong>sersättning <strong>till</strong> följd av nedsatt arbetsförmåga. Övriga <strong>till</strong>delas förmånen p g aförlängd skolgång. Denna grupp är i huvudsak aktiv med att slutföra sina gymnasiestudier <strong>och</strong> är därför inteaktuell för deltagande i Funaktiva.19
Under projektets gång har det visat sig att det förekommit skillnader i faktiska urvalskriterierför inskrivning i Funaktiva i Kristianstad respektive Helsingborg. Det går inte att exakt spåra<strong>och</strong> definiera dessa skillnader men det har resulterat i att något fler ärenden har skrivits in iKristianstad än i Helsingborg.Medianåldern vid inskrivning är 25 år med fördelning enligt tabell nedan. Projektdeltagarna äri genomsnitt äldre än jämförelsepopulationen.Tabell 1. Ålder vid inskrivnings<strong>till</strong>fälletAntal personerAndel iproj.gruppen,procAndel ijämförelsepopulation,proc19 0 0 1220-24 40 43 4425-29 54 57 44Totalt 94 100 100Könsfördelningen i projektet avviker inte från jämförelsepopulationen. Kvinnor är någotöverrepresenterade.Tabell 2. Projektdeltagare efter könAntal personerAndel iproj.gruppen,procAndel ijämförelsepopulation,procMän 46 49 48Kvinnor 48 51 52Totalt 94 100 100Den största diagnosgruppen bland de inskrivna deltagarna är de som har psykiskafunktionshinder, vilket innebär ungefär 60 %. Till skillnad från jämförelsepopulationen där 68procent har psykiska besvär. Av de olika undergrupperna med psykiska besvär är det tvågrupper som är överrepresenterade i Funaktiva, neurotiska <strong>och</strong> stressrelaterade symtom samtpersoner med sjukdomar i nervsystemet. För denna sistnämnda grupp är diagnosen CP-skada ielva av de 14 fallen, vilket innebär att det är den enskilt vanligast förekommande diagnosenhos deltagare i projektet. Förekomsten av multihandikapp är begränsad <strong>till</strong> en mycket liten delav målgruppen.20
Tabell 3. Diagnosgrupper (specificerat i undergrupper för psykiska sjukdomar)Antal personerAndel iproj.gruppen,procAndel ijämförelsepopulation,procPsykiska sjukdomar (totalt) 56 60 68Psykiska störningar orskade av4 4 9psykoaktiva substanserSchizofreni <strong>och</strong>9 10 7vanföreställningssyndrFörstämningssyndrom 2 2 12Neurotiska <strong>och</strong> stressrel10 11 3syndromBeteendestörn förenade med1 1 8fysiol rubbningarPsykisk utvecklingsstörn 10 11 14Störningar i psykisk utveckling 8 9 10Beteendestörningar inkl ospec6 6 5störningarÖvr psykiska diagnoser 6 6 3Sjukdomar i nervsystemet 14 15 8Sjukdomar i rörelseorganen 7 7 7Medfödda missbildningar 1 1 3Skador <strong>och</strong> förgiftningar 7 7 6Annan/okänd orsak 9 10 7Summa 94 100 5897Genomsnittlig inskrivningstid i projektet för de som avslutats har varit ca 322 dagar(medelvärde) med en variation på mellan några få dagar <strong>och</strong> upp <strong>till</strong> två år. Om vi inkluderardem som vid projekttidens utgång ännu inte kommit <strong>till</strong> avslut <strong>och</strong> beräknar inskrivningstidenför dessa <strong>till</strong> <strong>och</strong> med projektets slut den 31 december 2006 så får vi en genomsnittliginskrivningstid på 408 dagar.3.2 Urval, material <strong>och</strong> <strong>till</strong>vägagångssätt3.2.1 Dåläge - urvalRapporten bygger på intervjuer, som genomfördes av en forskningsassistent på Harec vidprojektets start, med totalt 20 <strong>aktivitet</strong>ssamordnare, fjorton (det vill säga alla<strong>aktivitet</strong>ssamordnare) i Skåne <strong>och</strong> sex från Västra Götaland som arbetar med ungdomar i<strong>aktivitet</strong>sersättning. Utvecklingsansvarig inom funktionshinder <strong>och</strong> arbetsskador påFörsäkringskassan i Västra Götaland valde ut sex personer, fyra från Göteborg <strong>och</strong> två frånBorås som utifrån den rådande arbetsbelastningen hade möjlighet att delta i en intervju.Tre ungdomar har djupintervjuats <strong>och</strong> sju ungdomar har deltagit i en fokusgrupp. Coachernavalde ut åtta ungdomar för intervju, men flera av dem gav så knapphändiga svar att metodenmed fokusgrupp valdes som komplement. Den ena coachen har djupintervjuat två ungdomar,den ena ingår som fallstudie i en uppsats som han har skrivit. De ungdomar som ingick ifokusgruppen har ingen anknytning <strong>till</strong> projektet men de har <strong>aktivitet</strong>sersättning.21
3.2.2 Processen <strong>och</strong> nuläge - urvalEn forskningsassistent på Arbetslivsinstitutet har under hösten 2006 genomfört en intervjumed en av de två coacher som varit knutna <strong>till</strong> projektet. Den ena coachen avslutade sinanställning i projektet under våren 2006 <strong>och</strong> har kontakts på sin nya arbetsplats men valde attinte ställa upp på en intervju. Den andra coachen intervjuades på arbetsplatsen <strong>och</strong> samtaletspelades in.Försäkringskonsulten på Försäkringskassan med samordningsansvar för<strong>aktivitet</strong>ssamordnarna i Skåne har både skriftligt <strong>och</strong> muntligt redogjort för hur<strong>aktivitet</strong>ssamordnarna arbetar idag.UrvalForskningsassistent Coach Forskningsassistent Tidsmässigtpå Harecpå ALIAktivitetssamordnare Intervju 2004FörsäkradeFokusgrupp + en Två2005intervjuintervjuerCoacher Intervju September2006Försäkringskonsult Intervju November20063.2.3 Dåläge -materialRapporten bygger således på intervjuer med <strong>aktivitet</strong>ssamordnare, coacher <strong>och</strong> försäkrade.Inför intervjuerna med <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna upprättades.en intervjuguide (bilaga 5) Frågorhar delats in under ett antal områden: A. Kunskaps-/metodfrågor, B. Den försäkrade, C.Aktiviteter, D. Kontakter med externa aktörer, E. Registrering, F. Organisation, G.Synpunkter H. Utveckling.I intervjuerna med ungdomarna utgicks i båda fallen från en frågeguide (bilaga 6) uppbyggdunder fyra rubriker med där<strong>till</strong> hörande frågor: skolsystemet, <strong>aktivitet</strong>sersättning, kontaktermed myndigheter <strong>och</strong> framtid.3.2.4 Processen <strong>och</strong> nuläge - materialInför intervjuerna med coacherna har en intervjuguide (bilaga 7) utarbetats avforskningsassistent på Arbetslivsinstitutet. Guiden är uppbyggd i sju avsnitt:uppstart/kompetens, metodfrågor, den försäkrade, <strong>aktivitet</strong>er/arbetsplatsinriktad verksamhet,kontakter med interna <strong>och</strong> externa aktörer, rollen <strong>och</strong> synpunkter. Under varje rubrik finnsförslag på frågor som kan vara lämpliga att ställa. Guiden är tänkt som ett stöd i intervjuerna.3.2.5 Dåläge - <strong>till</strong>vägagångssättAktivitetssamordnarna kontaktades skriftligt via e-post, där det bifogades en beskrivning avprojektet <strong>och</strong> en förfrågan om de kunde tänka sig ställa upp på en intervju. De kontaktadessedan via telefon <strong>och</strong> det bokades en tid för intervju. Alla intervjuer spelades in på band <strong>och</strong>22
skrevs ned utifrån inspelningen. Aktivitetssamordnarna gav muntligt medgivande om attuppgifterna får användas i studien.Coacherna valde ut åtta ungdomar vars försörjning var <strong>aktivitet</strong>sersättning <strong>och</strong> som deltagit inågon <strong>aktivitet</strong>. Bara en intervju gav resultat, de övriga sju försäkrade gav mycketknapphändiga svar på frågorna <strong>och</strong> <strong>till</strong>förde inte studien något. Den ena coachen intervjuadetvå försäkrade vars ärenden han hade handlagt. Dessa intervjuer spelades in <strong>och</strong> redovisas <strong>till</strong>största delen i citat form. Tre intervjuer ligger således <strong>till</strong> grund för de försäkrades åsikter<strong>till</strong>sammans med samtal i fokusgruppen.Sju ungdomar samlades i en fokusgrupp där de diskuterade kring vilken uppfattning de hadeom <strong>aktivitet</strong>er i samband med <strong>aktivitet</strong>sersättning, deras upplevelser av kontakter med olikamyndigheter <strong>och</strong> hur de såg på framtiden. Dessa ungdomar har beviljats <strong>aktivitet</strong>sersättning<strong>och</strong> har haft kontakt med Försäkringskassan för diskussion kring <strong>aktivitet</strong>er. De ingick dockinte i projektet Funaktiva. Alla ungdomarna lämnade muntligt medgivande om att uppgifternai avkodad form får användas i denna rapport.3.2.6 Processen <strong>och</strong> nuläge - <strong>till</strong>vägagångssättArbetslivsinstitutet fick den 1 september 2006 uppdraget att färdigställa rapporten förprojektet Funaktiva. Allt tidigare material lästes in varav beskrivningen av projektet <strong>och</strong>intervjuer med <strong>aktivitet</strong>ssamordnare <strong>och</strong> försäkrade har använts i denna rapport. De intervjuersom genomförts med <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna i början av projektet kortades ner <strong>och</strong> materialetstrukturerades om under nya rubriker. Intervjuerna med de försäkrade <strong>och</strong> samtalet ifokusgruppen presenteras under några rubriker för att få en uppfattning om de försäkradesåsikter. Nytt material samlades in med tonvikt på <strong>aktivitet</strong>en som begrepp,<strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas roll <strong>och</strong> beskrivning av hur olika myndigheter arbetar med dessaungdomar kopplat <strong>till</strong> aktuell litteratur i ämnet, då tidigare material enbart fokuserade på hurdet såg ut vid projektets start – dåläge.Coach I kontaktades per telefon. Intervjun ägde rum på hans arbetsplats <strong>och</strong> den spelades in<strong>och</strong> hela samtalet skrevs sedan ned. Coach II kontaktades per telefon på sin nya arbetsplats.Han valde att inte ställa upp på intervju, då han flera månader tidigare börjat på ett nytt arbete.En försäkringskonsult på Försäkringskassans Länskontor i Skåne har skriftligt sammanfattathur <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna arbetar idag utifrån en nätverksträff där alla <strong>aktivitet</strong>ssamordnarefick komma <strong>till</strong> tals. Han kontaktades även via telefon för viss komplettering av uppgiftergällande arbetssituationen för <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna.23
4. UppföljningI nedanstående kapitel presenteras hur många personer som deltagit i de olika <strong>aktivitet</strong>erna<strong>och</strong> vilket resultat som framkommer vid projektets avslut. De redovisade resultaten bygger påden löpande uppföljning som gjorts av deltagarna i projektet, i syfte att <strong>till</strong> ESF-rådet redovisadeltagande individer <strong>och</strong> deras <strong>aktivitet</strong>snivå i projektet.4.1 Aktiviteter i FunaktivaAv de olika typer av <strong>aktivitet</strong>er som förekommer är två direkt arbetsrelaterade;arbetsplatsförlagd praktik samt funktionsbedömning/arbetsförberedande <strong>aktivitet</strong>. Dennasistnämnda insats genomförs i regel hos någon anordnare av <strong>aktivitet</strong>er, det kan vara kommuneller privat verksamhet <strong>och</strong> kan finansieras antingen med medel från Försäkringskassan,kommunen, Arbetsförmedlingen eller ESF. Detta gäller även social träning/aktiveringsinsats.Exempel på praktikplatser som har tagit emot projektdeltagare är bondgård, förskola,kommunal återvinningscentral, kyrklig verksamhet, restaurant <strong>och</strong> storkök.Kurser av kortare slag, <strong>till</strong> exempel inom foto eller yoga förekommer liksom kompletterandekurser på Komvux. Fritids<strong>aktivitet</strong>er är <strong>till</strong> exempel träning på gym eller simning. I många fallär fritids<strong>aktivitet</strong>er kombinerade med kurser eller arbetspraktik.Omfattningen av <strong>aktivitet</strong>erna varierar mellan enstaka timmar per dag <strong>till</strong> nästan heltid <strong>och</strong> ärnaturligtvis beroende av vilken <strong>aktivitet</strong> som utförs. Fritids<strong>aktivitet</strong>er är naturligen inte såtidsmässigt omfattande som studier <strong>och</strong> praktik kan vara. Tabellen nedan illustrerar antaletpersoner som uppnått en viss <strong>aktivitet</strong>snivå där praktik definieras som den ”högsta” nivån.Rangordningen sker i den ordning <strong>aktivitet</strong>erna förekommer i tabellen nedan.24
Tabell 4. Antal projektdeltagare fördelat på ”högsta” nivå av uppnådd <strong>aktivitet</strong>AntalpersonerDäravkvinnor, procAndel iproj.gruppen,procAndel<strong>aktivitet</strong>er ijämförelsepopulation,2procPraktik hos arbetsgivare 24 46 26 14Funktionsbedömning/arbetsförberedande 19 37 20 -<strong>aktivitet</strong>Social träning/motiveringsinsats 8 50 9 -Kurser 14 64 15 32Övriga <strong>aktivitet</strong>er 29 59 31 54Summa personer 94 51 100 51Det ska observeras att jämförelsepopulationen i tabellen ovan avser andel <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong> intepersoner. Dessutom skiljer sig de registrerade kategorierna mellan Funaktiva <strong>och</strong>jämförelsegruppen. Med detta i åtanke kan man dock göra vissa försiktiga jämförelser. Ijämförelsepopulationen ingår 14 procent med pryo/praktik. Sannolikt kan denna kategorijämföras med Funaktivas två första kategorier, praktik hos arbetsgivare respektivefunktionsbedömning/arbetsförberedande <strong>aktivitet</strong>, vilka uppgår <strong>till</strong> 41 procent.4.2 Avslut i FunaktivaVid projektets slut den 31 december 2006 hade, 64 av de 94 personer som varit inskrivna iprojektet, avslutats. 30 personer var vid projektslutet fortfarande aktuella för insatser <strong>och</strong>därmed inskrivna i projektet. Eftersom coacherna verkat inom ramen för Försäkringskassansverksamhet för <strong>aktivitet</strong>ssamordning kommer handläggare inom denna verksamhet attfortsätta följa upp deltagarna.Tabell 5. Resultat – deltagare som avslutats i projektetAntalpersonerAndel avavslutade,procDäravkvinnor,procentArbete 10 16 50Utbildning påbörjats 10 16 55Överförd <strong>till</strong> Arbetsförmedlingen 2 3 0Planeringen misslyckades 42 65 50därav p g a medicinska skäl 20 31 80därav av annan anledning 22 34 50Totalt 64 100 55Av dem som avslutat sitt projektdeltagande har 20 personer avslutats av medicinska skäl,antingen var bedömningen för optimistisk från början eller så har man försämrats under2 Jämförelsepopulationen beskrivs i Försäkringskassans rapport Aktiviteter. Ett ett steg i rätt riktning (Analyserar2005:11). Den omfattar 3302 <strong>aktivitet</strong>er som 2411 personer deltagit i. Aktiviteterna har påbörjats under 2003eller 2004 (t o m oktober).25
projekttiden. I 22 fall har avslut skett <strong>till</strong> följd av andra faktorer. Projektets bedömning är att iåtminstone tretton fall är skälet <strong>till</strong> avbrottet bristande motivation från deltagarens sida. Medutgångspunkt från den kunskap <strong>och</strong> erfarenhet som nu genererats i projektet så bedöms dettroligt att en del av dessa personer inte borde ha skrivits in i projektet överhuvudtaget. Andraskäl <strong>till</strong> att deltagare avbrutit projektet är <strong>till</strong> exempel graviditet, flyttning eller att man fyllt 30år <strong>och</strong> därmed överförts för vidare planering <strong>till</strong> organisationen för sjukförmåner inomFörsäkringskassan. I något fall har projektet avslutats <strong>till</strong> följd av att fortsatta <strong>aktivitet</strong>erhanterats inom ramen för LSS.Tjugotvå personer har slutat i projektet med ett resultat som överensstämmer med projektetsmålsättning. Av dessa har tio personer, fem män <strong>och</strong> fem kvinnor, erhållit arbete på hel- ellerdeltid, i ett fall utan lönestöd. Den typ av arbete man gått <strong>till</strong> är <strong>till</strong> exempel butiksförsäljare,nätverkstekniker, informatör, nunna <strong>och</strong> arbete i sporthall. Någon har startat egen verksamheti djurbranschen. Tio deltagare har påbörjat reguljär <strong>utbildning</strong>, vid högskola (tre personer),vid Komvux eller folkhögskola (tre personer) eller andra <strong>utbildning</strong>ar (sex personerexempelvis har två personer har påbörjat konstnärliga <strong>utbildning</strong>ar).I ytterligare två fall är man efter projektslutet antingen aktivt arbetssökande eller överförd <strong>till</strong>åtgärder inom arbetsförmedlingen.Av de totalt 30 personer som vid projektets slut var aktivt inskrivna i projektet har de allraflesta genomförda <strong>aktivitet</strong>er legat i linje med projektets målsättning. Tio personer hararbetspraktik på en arbetsplats <strong>och</strong> lika många deltar i någon arbetsliknande <strong>aktivitet</strong>alternativt funktionsbedömning. Prognosen är att flera av dessa kommer att gå <strong>till</strong> arbete ellerreguljär <strong>utbildning</strong> under 2007, det vill säga efter projektet har avslutats. En försiktigbedömning med utgångspunkt från deltagarnas utveckling i projektet hit<strong>till</strong>s är att föråtminstone sju personer är det sannolikt att man kommer att få en lönebidragsanställning ellerpåbörja en reguljär <strong>utbildning</strong> under första halvåret 2007.Tabell 6. Resultat för personer som avslutats i projektet fördelat på psykiska resp icke psykiska sjukdomar, antalpersoner, procent inom parentesPsykiska Andra Totaltsjukdomar sjukdomarArbete 4 (11%) 6 (21%) 10Utbildning påbörjats 6 (17%) 4 (14%) 10Överförd <strong>till</strong> Arbetsförmedlingen 1 (3%) 1 (3%) 2Planeringen misslyckades 22 (68%) 18 (62%) 42därav p g a medicinska skäl 12 (34%) 8 (28%) 18därav av annan anledning 12 (34%) 10 (34%) 21Summa personer 35 (100%) 29 (100%) 64Det går inte att finna några tydliga samband mellan resultat <strong>och</strong> diagnos. Den endaindikationen på skillnad finns i den grupp som fått arbete. Där finns en vissunderrepresentation i gruppen psykiska sjukdomar. Detta illustreras i tabellen ovan därresultatet jämförs för dem med psykiska respektive andra sjukdomar. Samma spridning kannoteras när vi tittar på utfallet på de enskilda diagnoserna. Se tabellen nedan. Här ser mandock att resultatet för en av de största diagnosgrupperna, utvecklingsstörning, varit negativ.26
Tabell 7. Resultat fördelat på diagnosgrupp, antal (tabellen inkluderar deltagare med pågående <strong>aktivitet</strong>er vidprojketslutet)ArbeteUtbildningpåbörjadesTill AFAvbrottav annananledningAvbrottav medicskälPågåendevidprojektslutSjukdomar i2 2 3 2 5 14nervsystemetSjukdomar i1 1 3 2 7rörelseorganenMedfödda1 1missbildningarSkador <strong>och</strong>2 1 3 1 7förgiftningarAnnan/okänd orsak 1 2 3 1 2 9Schizofreni <strong>och</strong>vanföreställningssyndrom2 1 4 2 9Förstämningssyndrom 1 1 2Neurotiska <strong>och</strong>stressrel syndrom2 1 3 1 3 10Beteendestörnförenade med fysiolrubbningar1 1Psykisk4 2 4 10utvecklingsstörnStörningar i psykisk 1 2 1 4 8utvecklingBeteendestörningar1 2 1 2 6inkl ospec störningarÖvr psykiska1 1 4 6diagnoserPsykiska störningar1 2 1 4orskade avpsykoaktiva substTotalt 10 10 2 22 20 30 94TotaltAtt praktik hos arbetsgivare är den <strong>aktivitet</strong> som också kan leda <strong>till</strong> arbete ter sig naturligt,liksom att kurser kan leda fram <strong>till</strong> <strong>utbildning</strong>. Detta visar också resultaten i Funaktiva. Åttaav de som erhållit arbete har genomfört praktik. Sex av de tio som påbörjat <strong>utbildning</strong> har haftkurs som <strong>aktivitet</strong> i projektet. Däremot har de som endast haft andra typer av <strong>aktivitet</strong>er, iövervägande fall, avbrutit sitt deltagande i projektet utan resultat.Tabell 8. Resultat fördelat på typ av <strong>aktivitet</strong> (tabellen inkluderar deltagare med pågående <strong>aktivitet</strong>er vidprojektslutet)ArbeteUtbildningpåbörjatsTill AFAvbrottav medicskälAvbrottav annananledningPågåendevidprojektslutPraktik hos arbetsgiv 8 1 2 3 10 24Funktionsbed /1 1 3 4 10 19arbetsförb. <strong>aktivitet</strong>Social träning /1 2 1 4 8motivationsinsatsKurs 1 6 1 1 5 14Övriga <strong>aktivitet</strong>er 1 1 13 13 1 29Totalt 10 10 2 20 22 30 94TotaltI nedanstående bild (figur 1) illustreras <strong>och</strong> sammanfattas resultaten från Funaktiva27
Figur 1.Funaktiva resultat i smfAvslutade6494Pågåendevid projektslut30Positivt20 22 22105 105Medic. skäl Annat10 10 2PraktikKurs/studförberedArbetsförbered<strong>aktivitet</strong>/bedömnAnnatArbete Studier Arb-sök28
5. Resultat5.1 Dåläge - Aktivitetssamordnarnas synpunkter5.1.1 Kunskap/kompetens/<strong>utbildning</strong>Flera av <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna tyckte det var viktigt att ha någon form av akademiskkompetens, att ha en teorietisk grund att stå på. Samtidigt betonades vikten av att besittapraktisk erfarenhet inom yrket, att tidigare ha arbetat med målgruppen ”ungdomar medfunktionshinder”. Det behövde inte bara innebära arbete inom Försäkringskassan utan <strong>till</strong>exempel som personlig assistent inom kommunen.Det beskrevs också att det var av vikt att känna <strong>till</strong> olika funktionshinder med särskild fokuspå ADHD <strong>och</strong> Aspergers syndrom. Flera av <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna beskrev att man måste vetahur dessa ungdomar fungerar <strong>och</strong> hur man bemöter dem på rätt sätt <strong>och</strong> vad som är viktigt atttänka på i mötet. Samtidigt som att besitta kunskap om hur ungdomarna fungerar var detviktigt med förståelse för problematiken. Man behövde som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare en vissfingertoppskänsla för att kunna bedöma vad som var lämpligt för just den personen. Någonbeskrev yrket som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare att det är att vara som en konstnär. Man måste varaidérik <strong>och</strong> kunna omsätta idéerna <strong>till</strong> handling <strong>och</strong> inspirera den försäkrade <strong>till</strong> att kommaigång.”Man borde ha någon slags beteendevetenskaplig <strong>utbildning</strong>; någonteoretisk grund så att säga. Det kan vara någon som läst psykologi,socialpsykologi, socialt arbete osv…Man måste ha rätt storakunskaper inom rehabilitering <strong>och</strong> de processer som rörrehabilitering…Detta utöver kunskaper kring<strong>aktivitet</strong>ssamordning…Det är också en stor fördel om man harpraktisk erfarenhet av att träffa <strong>och</strong> arbeta med personer medfunktionshinder…”För <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna var Försäkringskassans vägledning 2004:9 ett huvudverktyg iarbetet med <strong>aktivitet</strong>er. Beträffande huruvida detta instrument fyllde sin funktion i erforderligutsträckning eller ej var befattningsinnehavarnas meningar delade.”Vägledningen är verkligen inte <strong>till</strong>räcklig. Det är bara vissa riktlinjerför vad som gäller men den är långt ifrån heltäckande. Jag uppleveratt det fortfarande finns väldigt mycket utrymme för bedömningar <strong>och</strong>tolkningar i varje ärende. Man hade önskat att det hade kunnat styrasmer. Just nu så råder det ganska stor osäkerhet. Man måste funderamycket <strong>och</strong> diskutera med andra innan man kommer fram <strong>till</strong> någotbeslut. Jag hade önskat att det vore mycket mer styrt”29
Aktivitetssamordnarna efterfrågade <strong>utbildning</strong>sinsatser i samtalsmetodik, då de ansåg att dettavar nödvändigt för att kunna genomföra ett professionellt samtal. De önskade även delta i<strong>utbildning</strong> där man kunde diskutera hur regler <strong>och</strong> lagar skulle <strong>till</strong>ämpas. Det fanns ett stortbehov av att diskutera ärenden utifrån vägledningen. Det efterfrågades andra infallsvinklaristället för att man gjorde egna tolkningar. De efterfrågade även en grundläggande <strong>utbildning</strong>vad gäller <strong>aktivitet</strong>sersättning. Det fanns önskemål om <strong>utbildning</strong> inom andra ärendeslag,internt på Försäkringskassan Det förekom samarbete med andra sektioner inom sjukförmånervad gällde överlämning när den försäkrade blev aktuell för arbetslivsinriktade åtgärder. En heldel samarbete skedde även med ansökningsgruppen som handlade ärenden som var aktuellaför nyansökan av <strong>aktivitet</strong>sersättning eller vid förlängning av den samma. Det efterfrågadesäven professionell handledning, då många satt själv <strong>och</strong> arbetade <strong>och</strong> behövde någon attventilera det som hände i arbetet.”Den <strong>utbildning</strong>en man har idag räcker inte. Det finns mycketosäkerhet. Inget annat än handledning kan lösa detta problem. Visitter här själva allihopa, alldeles ensamma <strong>och</strong> försöker lära oss ngteller så går vi på ngn kurs… Faktum är att vi försöker lära oss ngtnytt, ngt som aldrig har funnits innan. Vi behöver mycket merahandledning, vi behöver ha ngn som man kan ringa <strong>och</strong> prata med <strong>och</strong>få svar på frågor… Men det har man inte… Jag får inte den hjälp somjag behöver…5.1.2 ArbetsmetodAtt <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna i Södra Länen inte använde sig av någon enhetlig arbetsmetodframgick av intervjuerna. Aktivitetssamordnarna använde egna metoder i arbetet medungdomarna. Någon använde mindmapping, vilket innebar att personen sattes i centrumsamtidigt som det gjordes en kartläggning av boende, familj, <strong>utbildning</strong>, umgänge <strong>och</strong> såvidare. En annan hade utarbetat ett eget frågeformulär så att ingenting glömdes bort i mötetmed ungdomarna. Någon annan hade en metod som var lik sassam.”Jag har nog mitt eget sätt att jobba på. Man måste vara flexibel <strong>och</strong>lyssna av individens budskap. Därefter diskuterar man fram någotresultat…Det är individuellt i varje fall. Man måste anpassa sig <strong>till</strong>den situation som individen befinner sig i…Man kan dock ha i huvudeten grundmall, ett slags checklista…”Så många som två tredjedelar av de <strong>till</strong>frågade uppgav att de saknade arbetsstruktur <strong>och</strong>arbetsrutiner. Det fanns ingen plan <strong>och</strong> inga beslut beträffande arbetssättet. Det enda som klartframgick var att ungdomarna skulle kontaktas skriftligt med erbjudande om att delta i<strong>aktivitet</strong>er. Även om majoriteten uppskattade den frihet <strong>och</strong> möjlighet <strong>till</strong> kreativitet somarbetet erbjöd efterfrågades det bestämt vissa riktlinjer i form av bl a en bra <strong>och</strong> lätthanterligarbetsstruktur/arbetsprocedur/arbetsmetod.”Jag använder mig nog inte av någon särskilt arbetsmetod utan när<strong>aktivitet</strong>sersättning beviljas via ett beslut av socialförsäkringsnämndenså skriver vi ett brev, ett introduktions- eller informationsbrev <strong>och</strong>talar om att man har den här möjligheten att delta i <strong>aktivitet</strong>er.30
5.1.3 Den försäkradeAtt vissa län prioriterade speciella grupper bland de försäkrade framgick även av intervjuermed handläggarna från Västra Götaland <strong>och</strong> Skåne. Aktivitetssamordnarna från VästraGötaland verkade ha ett strukturerat <strong>och</strong> enhetligt sätt att göra prioriteringar på. Aktivitetererbjöds inte vid vistelse på behandlingshem, inskrivning på kriminalvårdanstalt eller när<strong>aktivitet</strong>ssamordnarens säkerhet kunde riskeras. Inte heller unga i livets slutskede eller de sominom 6 månader fyllde 30 år erbjöds några <strong>aktivitet</strong>er. När det gällde de sistnämnda varförklaringen att planering <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>er inte hann komma igång. Vidare prioriterades inte desom beviljats <strong>aktivitet</strong>sersättning med anledning av förlängd skolgång <strong>och</strong> de som omfattadesav LSS <strong>och</strong> redan hade möjlighet <strong>till</strong> daglig verksamhet. Vid förlängd skolgång la man in enbevakningstidpunkt under senare delen av sista årets hösttermin. Då kopplades handläggarefrån Arbetsförmedlingen ”unga med funktionshinder” in för att ta ställning <strong>till</strong> om det varaktuellt med någon praktikplats. Unga, vid daglig verksamhet, hade sysselsättning/<strong>aktivitet</strong>via kommunens försorg. Om det skedde en förändring av ungdomars behov av <strong>aktivitet</strong>,kunde det aktualiseras via kommun eller annan aktör.”Jag har väldigt många ärenden men vi har en prioriteringslista somvi brukar använda oss av. Det är mycket bra för då är man inte såstressad <strong>och</strong> kan jobba mera strukturerat.I Skåne prioriterades i regel de unga som själva var mest angelägna att få <strong>aktivitet</strong>er. De sominte hörde av sig prioriterades bort per automatik då detta inte ingick målsatt verksamhet. Deflesta <strong>aktivitet</strong>ssamordnare arbetade enbart med <strong>aktivitet</strong>er en del av sin arbetstid. Ett fåtalungdomar kontaktades, det var de där det i underlaget framgick att personen hade det väldigtsvårt eller där det framgick tydligt att personen inte hade förmåga att höra av sig <strong>till</strong>Försäkringskassan.”Jag kan säga att för <strong>till</strong>fället är det så att det är ungdomarna somprioriterar sig själva. Det är dessa jag jobbar med <strong>och</strong> försöker hittaen lämplig <strong>aktivitet</strong> för. De som inte hör av sig hinner jag tyvärr intemed för <strong>till</strong>fället…”Då <strong>och</strong> då, efter att ha läst genom PM-et, märker jag att denna personmåste ha det väldigt svårt. Bor själv, inga studier, ingensysselsättning, svår diagnos…Vid sådana <strong>till</strong>fälle spelar det inte någonroll att han eller hon inte hör av sig. Jag tar initiativ själv <strong>och</strong> ringer.De flesta blir väldigt glada att det finns någon som bryr sig…”5.1.4 AktiviteterI intervjuerna med de skånska <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna framkom önskemål om att arbetet med<strong>aktivitet</strong>er skulle målsättas. Detta skulle förhoppningsvis göra planering <strong>och</strong> samordning av<strong>aktivitet</strong>er synligare <strong>och</strong> högre prioriterat. Ärenden som gällde vårdbidrag, assistansersättning<strong>och</strong> handikappersättning var målsatt verksamhet vilket innebar att beslut måste fattas inom enviss tid.”Jag kan säga att <strong>aktivitet</strong>erna behöver få ett klart mål, för så längedet inte finns några uppifrån bestämda mål är det nog lätt att det blirnedprioriterat på kontoret”.31
De flesta av de intervjuade ansåg att skiljelinjerna för deras befattningar var för suddiga, förflytande. Många gånger var de tvungna att arbeta gränsöverskridande vilket kunde medföra enrisk att trampa in på andra anställdas traditionella revir. Denna rollupplösning som resulteradei olika slags rollkollisioner uppstod oftast mellan <strong>aktivitet</strong>ssamordnare <strong>och</strong> medarbetare frånsjukförmåner som arbetade med arbetslivsinriktad rehabilitering. Även om det inte utgjordenågon regel, var <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna ibland involverade i själva beviljandeprocessen avförmånen. Detta i synnerhet då det handlade om förlängning av tidsperioden för berättigande<strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>sersättningen. Brist på klara riktlinjer vad avsåg <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas behörighet<strong>och</strong> befogenhet föranledde ofta förvirring, osäkerhet <strong>och</strong> frustration hosbefattningsinnehavarna.”Gränssnittet är fruktansvärt oklart. Aktivitetsersättning det är ju enhel process, en kedja”.Avsaknad av tydliga gränser för <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas yrkesroll <strong>och</strong> klara riktlinjer förhantering av övergången mellan <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong> arbetslivsinriktad rehabilitering anbelangarföranledde i många fall ett bristfälligt samarbete mellan <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna <strong>och</strong> andrahandläggare. Många av de intervjuade <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna hade inget samarbete medhandläggarna på sjukförmåner, de visste inte hur de skulle gå <strong>till</strong>väga när det var aktuellt medpraktikplatser för ungdomarna. Det förekom delade meningar om <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnaskulle arbeta med hela processen eller ärenden skulle lämnas över <strong>till</strong> sjukförmåner. Det somtalade för en hel process var att det byggdes upp ett bra förtroende mellan handläggare <strong>och</strong>klient, det kunde ske en långsiktig planering <strong>och</strong> det var tidsbesparande då det tar tid för en nyhandläggare att sätta sig in i ärendet. De som var tveksamma <strong>till</strong> att handlägga hela processenbeskrev farhågor som att det kan bli för tryggt med samma handläggare <strong>och</strong> att det fanns inte<strong>till</strong>räckliga kunskaper för att arbeta med den biten”Jag har tyvärr inget etablerat samarbete med arbetslivsinriktadrehabilitering. Det finns inget kartlagt <strong>till</strong>vägagångssätt i <strong>och</strong> med attdet inte finns för oss några tydliga riktlinjer”.I Skåne försökte handläggarna hitta egna lösningar för att få <strong>till</strong> ett samarbete mellansektionerna på Försäkringskassan. Några hade etablerat regelbundna möten med handläggarefrån sjukförmåner där aktuella ärenden diskuterades för att komma fram <strong>till</strong> om det varaktuellt med arbetslivsinriktade insatser. Några försökte att boka möten utan att lyckas <strong>och</strong> ide fall de lämnat över ärenden så hände det ingenting.Många av de intervjuade befattningsinnehavarna uppgav att de helt enkelt inte hade dettidsmässiga utrymme som krävdes för att bedriva motivationsarbete, det vill säga att erbjudarådgivning på individnivå som kunde sätta igång mentala processer hos individen samt för attbygga nätverk <strong>och</strong> kontakta arbetsgivare eller <strong>utbildning</strong>sanordnare i syfte att hitta<strong>utbildning</strong>s- <strong>och</strong> /eller praktikplatser. Många ansåg att <strong>aktivitet</strong>erna var helt bortprioriterade.Handläggarna <strong>till</strong>hörde handikappcentra som handlägger handikappersättning, vårdbidrag <strong>och</strong>assistansersättning. Det fanns inte resurser <strong>till</strong> att vägleda ungdomarna <strong>och</strong> ta kontakt medskolor <strong>och</strong> arbetsplatser. Att yrkesrollen borde renodlas var de flesta skånska<strong>aktivitet</strong>ssamordnarna helt övertygade om. Den uppfattningen delades av arbetskollegornafrån Västra Götaland som redan då hade erfarenhet av att arbeta renodlat med <strong>aktivitet</strong>er.”Rollen ska absolut vara renodlad. Detta är ett arbete som kräverständigt engagemang. Man kan inte blanda olika roller. Detta arbete32
innebär att man bygger upp ett förtroende <strong>och</strong> att man träffas mångagånger <strong>och</strong> bästa fall hitta en väg som leder <strong>till</strong> ökat välbefinnande,eller ut mot arbetsmarknaden. Jag förstår inte hur de klarar av attjobba halvtid som utredare <strong>och</strong> halvtid som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare. Dettar tid <strong>och</strong> kraft att bygga upp ett förtroende med de människor manmöter i det här arbetet <strong>och</strong> då går det inte att vara splittrad på flerahåll.”5.1.5 Samarbete internt <strong>och</strong> externtAtt det förelåg ett stort behov av samverkan <strong>och</strong> kontinuerlig kommunicering såväl<strong>aktivitet</strong>ssamordnarna emellan som mellan <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna <strong>och</strong> sakkunniga iförsäkringskassans regelverk (försäkringskonsulter) framkom av intervjumaterialet. Både iSkåne <strong>och</strong> Västra Götaland hade nätverk bildats där regler, praxis <strong>och</strong> ärenden diskuterades.Även träffar med hela Södra Länen organiserades. Även om mininätverksträffar(diskussionsgruppsträffar) skedde ganska regelbundet <strong>och</strong> var <strong>till</strong> stor hjälp i det löpandearbetet räckte de inte alltid <strong>till</strong>. Det dök ständigt upp frågor <strong>och</strong> problem som inte kunde lösasvid lokala försäkringskontor utan det behövdes ett diskussionsforum <strong>och</strong> hjälp frånförsäkringskonsulter. Därför efterfrågades tätare nätverksträffar där många<strong>aktivitet</strong>ssamordnare <strong>och</strong> försäkringskassans konsulter kunde delta. Utöver en bra samverkan<strong>aktivitet</strong>ssamordnare emellan samt mellan <strong>aktivitet</strong>ssamordnare <strong>och</strong> försäkringskonsulter varvälfungerande samarbete med Försäkringskassans andra avdelningar, i synnerhet avdelningenför arbetslivsinriktad rehabilitering, av stor betydelse såväl för det löpande som för det iöverskådlig framtid planerade arbetet.”Det stora nätverket bör träffas oftare. Eftersom vår roll inte ärfärdigt utvecklad finns det en massa frågor som vi måste diskuteramed andra <strong>aktivitet</strong>ssamordnare <strong>och</strong> med våra försäkringskonsulter”.Kommunen, Arbetsförmedlingen <strong>och</strong> landstinget var de aktörer som befattningsinnehavarnahuvudsakligen samverkade med. Inom kommunen brukade <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna vanligtviskontakta LSS-handläggarna, personal inom daglig verksamhet <strong>och</strong> socialtjänstensbiståndshandläggare. Det rådde bland de intervjuade <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna en enighet om attsamverkan med andra aktörer i samhället var nödvändig för att reformen skulle fungera <strong>och</strong>därmed resultera i att de inväntade målen uppnåddes. Även om de flesta av de intervjuade<strong>aktivitet</strong>ssamordnarna betonade vikten av väl fungerande samverkan med andra aktörer isamhället uppgav de att det inte fanns något strukturerat <strong>och</strong> enhetligt sätt att gå <strong>till</strong>väga vidinledande av ett nytt samarbete. Detta föranledde att olika metoder för nätverksbyggandeanvändes. En del av de <strong>till</strong>frågade <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna hade valt att kontakta enorganisation/myndighet/samhällsaktör i taget. De hade börjat med att sprida information omförmånen.Av intervjuerna framkom att handläggarna upplevde samarbetet med Arbetsförmedlingen somproblematiskt. Problemen bottnade huvudsakligen i att unga med <strong>aktivitet</strong>sersättning självaofta önskade sig någon form av praktik eller arbetsträning som <strong>aktivitet</strong>, trots att de intebedömdes uppfylla villkoren för att kunna påbörja arbetslivsinriktad rehabilitering.Handläggarna hyste förhoppningar <strong>och</strong> önskade att Arbetsförmedlingen skulle ta emot dessapersoner eller åtminstone hjälpa <strong>till</strong> med att anordna praktikplatser. Detta ansågs inte ingå imyndighetens uppdrag då Arbetsförmedlingen arbetade enbart med individer som stod <strong>till</strong>33
arbetsmarknadens förfogande. Det var nämligen underförstått att det var uteslutande personermed arbetsförmåga som fick ta del av arbetsmarknadspolitiska åtgärder.”Någon gång har jag kontaktat dem (Arbetsförmedlingen) men då harde bara sagt att den försäkrade inte står <strong>till</strong> arbetsmarknadensförfogande. Det är inte vårt bord, det får ni sköta. Han är för sjuk…”Även om många av de intervjuade <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna hade relativt dåliga erfarenheter avsamarbete med Arbetsförmedlingen fanns det en del som ansåg att samverkan medmyndigheten i vissa fall kunde fungera på ett <strong>till</strong>fredställande sätt. På några platser hade manupparbetat ett samarbete med Arbetsförmedlingen, som bistod med hitta praktikplatser <strong>och</strong>med försäkringsfrågor.5.1.6 Förankring av funktionen som <strong>aktivitet</strong>ssamordnareOrganisatoriskt var alla <strong>aktivitet</strong>ssamordnare inom Södra Länen inordnade ihandikappenheten. Många var missnöjda med denna placering eftersom de upplevde attfrågorna om <strong>aktivitet</strong>sersättning <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>er inte ingick på ett naturligt sätt i denna enhet.Hantering av handikappersättning, assistansersättning <strong>och</strong> vårdbidrag samt planering <strong>och</strong>samordning av <strong>aktivitet</strong>er uppfattades inte som en rimlig kombination. Som det redan tidigarehar påpekats skulle en renodlad roll uppskattas av de flesta <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna. Samtidigtinsåg man att detta var förenat med vissa risker. Eftersom försäkringsverksamhetenhushållade med begränsade resurser kom då automatiskt färre personer att heltidsarbeta med<strong>aktivitet</strong>sersättningen <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>er. Dessutom var inte alla av de intervjuade beredda <strong>och</strong>intresserade av att arbeta renodlat med <strong>aktivitet</strong>er. En del ansåg sig inte vara <strong>till</strong>räckligtkreativa <strong>och</strong> vill hellre arbeta med handläggning av assistans- <strong>och</strong> handikappersättning. Deuppgav att de från början inte insåg hur krävande <strong>och</strong> omfattande uppgiften egentligen var. Dekände sig otrygga med denna funktion <strong>och</strong> identifierade sig inte med rollen som<strong>aktivitet</strong>ssamordnare.Majoriteten av de <strong>till</strong>frågade <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna tyckte det var oklart vad yrkesrollenskulle innehålla. De efterfrågade en kravprofil med en beskrivning på vad som krävdes iarbetet som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare <strong>och</strong> som preciserade vilka arbetsuppgifter som ingick. Deupplevde även målen med arbetet <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>erna som vaga <strong>och</strong> de ville ha tydligareriktlinjer”När vi fick informationen om det här med <strong>aktivitet</strong>er så var allting såosäkert <strong>och</strong> liksom oklart. Allting var nytt <strong>och</strong> man fick inga klaradirektiv uppifrån hur vi ska hantera detta med <strong>aktivitet</strong>er. Även nukänner jag att jag handlar olika i olika ärenden”.En stor osäkerhet rådde också kring anordnande av praktikplatser åt de försäkrade.Beträffande om detta uppdrag ingick eller ej i <strong>aktivitet</strong>ssamordnarens arbetsuppgifter varbefattningsinnehavarnas meningar delade. Många ansåg att det inte ingick i deras uppdrag attordna praktikplatser <strong>till</strong> ungdomarna <strong>och</strong> vet inte hur de skulle förhålla sig när ungdomarnaringde <strong>och</strong> efterfrågade praktikplatser, medan andra försökte bistå med det i den utsträckningsom var möjlig.Eftersom <strong>aktivitet</strong>ssamordnares yrkesroll var helt ny inom Försäkringskassan fanns det intenågon etablerad ”modell” från vilken man kunde ta över sättet att arbeta <strong>och</strong> därmed34
stimuleras <strong>till</strong> utveckling <strong>och</strong> så småningom <strong>till</strong> självständighet. Handläggarna beskrev att dehade inga förebilder <strong>och</strong> det fanns ingen de kunde fråga.”Det finns ingen som vi kan fråga eller härma i smyg. När man skaparen ny roll är det viktigt att definiera befogenheter, arbetsuppgifter <strong>och</strong>avgränsa ansvarsområde…”Av intervjuerna framgick att det fanns en stor samstämmighet bland <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnaom att deras roll var dåligt förankrad inom organisationen. Enligt dem rådde det ingen tvekanom att denna företeelse hade en negativ inverkan på arbetet med <strong>aktivitet</strong>erna. Dåligförankring av rollen föranledde att arbetet med arrangemangen i samband med<strong>aktivitet</strong>sersättning blev nedprioriterat. Dålig förankring av rollen inom organisationeninnebar också att det förekom att <strong>aktivitet</strong>ssamordnare möttes av attityder som inteuppfattades som särskilt positiva. Befattningsinnehavarna berättade om de nedvärderandekommentarer som de ibland fick höra.”De (ohälsan) tror att det är någon slags lekstuga. De förstår inte attdetta är något som är viktigt <strong>och</strong> att det finns en nytta med det…””Man kallar det här jobbet med <strong>aktivitet</strong>er för en lillrehab. Det tyderju bara på okunskap. Man säger saker utan att veta vad det här med<strong>aktivitet</strong>er går ut på <strong>och</strong> vad <strong>aktivitet</strong>er innebär…”Aktivitetssamordnarna var eniga om att förankring av en ny yrkesroll inom organisationen varledningens arbetsuppgift. De flesta av de <strong>till</strong>frågade <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna var väldigtbesvikna över chefernas inställning <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas roll i allmänhet <strong>och</strong> arbetetmed <strong>aktivitet</strong>er i synnerhet. En vanlig uppfattning som framfördes var att cheferna inte riktigtvisste <strong>och</strong> inte brydde sig heller om vad <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna egentligen gjorde. Ledningenkritiserades också för inkonsekvent <strong>och</strong> dåligt hushållande med organisationens resurser.”Vi behöver klarare riktlinjer, bättre styrning, samordning <strong>och</strong> hjälpmed förankring av våra yrkesroller. Det måste ske snart…””Det där med att koordinera vårt arbete med Rehabs uppgifter ärväldigt viktigt, tycker jag. Men vi kan inte göra det själva. Ledningenmåste ingripa <strong>och</strong> strukturera upp det hela…”35
5.2 De försäkrades synpunkter5.2.1 AktiviteterDe ungdomar som blev intervjuade <strong>och</strong> de som deltog i fokusgruppen var alla överens om attmöjlighet <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong> var positivt. Flera av dem beskrev att de uppskattade kontakten frånFörsäkringskassan <strong>och</strong> viljan att försöka få ut människor <strong>till</strong> arbetslivet.”Det är min läkare som berättat <strong>till</strong> mig <strong>och</strong> mina föräldrar om<strong>aktivitet</strong>sersättning, att man kan söka men han har inte nämnt någotom <strong>aktivitet</strong>er. Det fick jag veta senare av min handläggare påFörsäkringskassan. Vi beviljas <strong>aktivitet</strong>er för att förbättra vår förmågaför eventuella framtida jobb. Det har min handläggare berättat. Jagvill verkligen gå på <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong> lära mig nya saker. Jag vill utbildamig vidare men jag är lite begränsad när det gäller att välja kurser.Jag tycker att det där med <strong>aktivitet</strong>er är bra. Man kommer ut <strong>och</strong>träffar nya kompisar. Det är roligt <strong>och</strong> tiden går snabbt. Jag tror attjag blivit mera positiv som person”.” Det är bra att dom inte tvingar oss att gå på olika saker. Man kanliksom välja själv om man vill eller inte. I början så tyckte jag att detär liksom en idiotgrej <strong>till</strong> som myndigheter hittat på men nu tycker jagfaktiskt att det kan vara ok. Jag känner en kille som går på innebandy.Det är häftigt…”” Det är schyst att man kan göra något man tycker om <strong>och</strong> intebehöver betala. Min ekonomi är inte riktigt så bra just nu. Pengarnaräcker inte <strong>till</strong> mycket…””Jag måste erkänna att jag inte kommit igång än, men jag ska…jagtänker faktiskt fråga min handläggare om jag kan gå på aerobic <strong>och</strong>spanska…””Jag tycker att det där med <strong>aktivitet</strong>sersättning <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>er funkarriktigt bra. Det är väldigt bra med den viljan att försöka få ut folk påarbetsmarknaden <strong>och</strong> förankra inom arbetslivet. Den uppmärksamhet<strong>och</strong> det intresse som försäkringskassan ha visat mig de senaste årenhar jag aldrig fått innan varken från kassan eller Arbetsförmedlingen.För min del så brukar jag simma för att hålla kroppen igång. Den<strong>aktivitet</strong>en är väldigt bra… Sedan skulle man önska sig att det voremera om det hur man kan söka information om olika <strong>utbildning</strong>ar <strong>och</strong>vägar att komma in på arbetsmarknaden. Jag har fått väldigt myckethjälp av den verksamheten som projektet bedriver. Jag har fått mycketinformation om saker som jag inte hade någon aning om. Det är riktigtbra med en coach som tror på personen <strong>och</strong> hjälper <strong>till</strong>”.36
5.2.2 Kontakt med myndigheterFlertalet av ungdomarna upplevde att de inte fått någon större hjälp i övergången från skolan<strong>till</strong> arbetslivet. De uppgav att de fick information men att det i regel inte ledde vidare <strong>till</strong>något arbete eller vidare <strong>utbildning</strong>.”Jag kan inte säga att jag fått någon hjälp vid övergången från skolan<strong>till</strong> arbetslivet. Då skulle jag inte sitta hemma som jag gör nu. Det ärklart att dom informerar <strong>och</strong> håller på men jag tycker inte att det gernågot. Dom borde nog jobba mera aktivt. Vi som inte är friska har detmycket svårare där ute än vanliga ungdomar…””På Riksgymnasiet finns det SYO-konsulenter som på vanligagymnasieskolor. Jag kan dock inte säga att vi har fått något särskildhjälp vid övergången från skolan <strong>till</strong> arbetet eller det vuxna livet. Detfinns inte någon sådan hjälp””Dom på särskolan bryr sig om oss. Vi träffar personer från Af<strong>till</strong>sammans med vår yrkesvalslärare. Dom är trevliga mot oss <strong>och</strong>försöker hjälpa. Sedan så är det så att dom kanske inte kan hjälpa allamen dom verkligen försöker…”Flera av ungdomarna hade negativa erfarenheter i kontakten med Arbetsförmedlingen. Deupplevde att de bara slussades runt på olika kurser som inte ledde någonvart. Deras önskemålom arbete eller praktik hade inte uppfyllts.”Vad vill du att jag ska säga om Arbetsförmedlingen. Dom gör juingenting. De bara lovar en massa men det är bara skitsnack. Det bliringenting av det i alla fall. Jag har varit inskriven på Af i 5 år. Hargått på några jävla kurser som inte haft någon större mening. Det harinte lett någonvart… Efter 5 år har de sagt <strong>till</strong> mig att jag inte kan stå<strong>till</strong> arbetsmarknadens förfogande <strong>och</strong> att det är Försäkringskassansom gäller för mig”.”Arbetsförmedlingen funkar inte alls. De hittar inga jobb. När jag för4 år sedan skrivit in mig hos dem så sa de <strong>till</strong> mig att jag inte behöveroroa mig. De sa att de hittar jobb åt mig. Men så blev det inte fallet.Jag gick arbetslös de fyra senaste åren. Sedan komArbetsförmedlingen <strong>och</strong> Försäkringskassan överens om att jag intestår <strong>till</strong> arbetsmarknadens förfogande. Vad skulle jag säga? Till slutså tröttnar man ju. Jag gick med på deras förslag <strong>och</strong> blev beviljad<strong>aktivitet</strong>sersättning. Jag känner en hel del folk både medfunktionshinder <strong>och</strong> utan som varit inskrivna på Arbetsförmedlingenmen ingen av dem har fått jobb. Inte ens praktikplats…””Jag har varit i kontakt med Af för några år sedan. Jag kan intepåminna mig att jag haft några större problem. Jag kan dock inteheller säga att jag fått särskilt mycket stöd. De visste nog inte vad deska göra med mig…”37
Vad det gäller kontakten med Försäkringskassan hade ungdomarna liknande erfarenheter sommed Arbetsförmedlingen, att kontakten var bristfällig <strong>och</strong> att handläggarna inte brydde sig.Det fanns önskemål om en samordnande myndighet. Ungdomarna hade genom projektetFunaktiva ändrat sin uppfattning om Försäkringskassan. De upplevde ett stort stöd <strong>och</strong>engagemang från coacherna.”Det var ingen skillnad på Försäkringskassan. Vi har inte haft såmycket att snacka om. Jag fick mina pengar <strong>och</strong> de brydde sig inte omvad jag gör. Det var först nu, dvs för ett år sedan som jag blivitkontaktad av Peter(coach). Då var det för första gången som jagmärkte att någon bryr sig <strong>och</strong> vill mig väl. Jag tycker att just sådanainsatser är riktigt bra. Sådana som riktar sig <strong>till</strong> var <strong>och</strong> enpersonligen inte en massinfo på papper…””Jag har inte haft tidigare kontakt med försäkringskassan. De har heltenkelt inte brytt sig vad jag gör eller hur jag mår. Det är nu på sistonedet har blivit bättre. Det där med coachen <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>er…””Jag har fått mycket uppmärksamhet av Försäkringskassan. Mångagivande samtal med min handläggare. Dom har ordnat att jag kan gåpå en formgivningskurs. Det är spännande. Jag älskar konst””Jag har fått väldigt mycket hjälp av den verksamheten som projektetbedriver. Jag har fått mycket information om saker som jag inte hadenågon aning om. Det är riktigt bra med en coach som tror på personen<strong>och</strong> hjälper <strong>till</strong>…””Det är inte bra när det finns så många myndigheter som har hand omsnarlika uppgifter. Det borde finnas en samordnande myndighet somhar överblick <strong>och</strong> kan informera om helheten vad berör handikappade,alla rättigheter, möjligheter…”5.2.3 FramtidsplanerDe vanligaste tankarna om framtiden var ett arbete <strong>och</strong> att skaffa en familj. Några ungdomarvågade knappt hoppas på ett arbete då det även var svårt för ungdomar utan funktionshinderatt få anställning.”Jag vet faktiskt inte vad jag ska göra ”när jag blir stor”. Jag får välse, jag har inte bestämt mig än…””Om tre år så tänker jag jobba i köket kanske på någon skola ellerföretag. Jag tror att jag kan lyckas med det men jag måste få hjälp…”” Mina framtidsplaner…ja, om tre eller fem år skulle jag vilja jobbamen jag måste vara realistisk. Jag har ett grovt funktionshinder. Inteens vanliga ungdomar får jobb idag…Det är trist men så är det…”38
” Mina framtidsplaner är att skaffa en familj. Jag vill ha barn <strong>och</strong> detär det som jag vill ägna min tid åt. Sedan så vill jag jobba men det ärsvårt. Man måste ha kontakter…””Förhoppningsvis så är jag journalist på någon lokal tidning. Det ärmitt mål. Kanske också en liten familj…”5.3 Processen - Coachens synpunkterDet framkommer två stora skillnader mellan <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas <strong>och</strong> coachens arbete. Tillskillnad från <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna i Skåne har coachen en renodlad roll som innebär att hanhandlägger ärendet från det förmånen har beviljats <strong>till</strong> ärendet avslutas. Han driver ocksåarbetslinjen, vilket innebär att från första mötet finns arbete med som slutmål.5.3.1 Kunskap/kompetens/<strong>utbildning</strong>Coachen har akademisk examen <strong>och</strong> har arbetat inom flera olika branscher. Han har i sittarbete som företagsrådgivare arbetat med grupprocesser <strong>och</strong> coaching. Han tror att i arbetetsom <strong>aktivitet</strong>ssamordnare är det viktigt med adekvat <strong>utbildning</strong> <strong>och</strong> att besitta en förmåga attmöta ungdomarna på rätt sätt. Det är bra att ha kunskap om hur man arbetar med individersom befinner sig i en förändring <strong>och</strong> som teoretisk bakgrund kan det vara lämpligt medakademisk examen. De personer som rekryteras <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>ssamordnartjänster bör varamänniskor som ser möjligheter, har fantasi, är kreativa <strong>och</strong> gärna lite ungdomliga då det är enung målgrupp.”Mitt förra jobb med grupprocesser <strong>och</strong> coaching, att stärka folk ideras eget <strong>och</strong> möta dem där de står, det konsultativa arbetssättet, harjag haft nytta av i det här arbetet. Förhållnings sättet <strong>till</strong> andraindivider, grupper <strong>och</strong> grupprocesser. Det händer ju saker medmänniskor när man ger input”.Inför uppstarten av projektet uppger coachen att han inte fick någon nämnvärd <strong>utbildning</strong>.Han fick introduktion i Sassam (innebär utredning av den försäkrades situation, behov <strong>och</strong>önskemål), under en eftermiddag <strong>och</strong> har sedan följt den traditionella introduktionen som allanyanställda får, som ganska allmänt presenterar olika ärendeslag inom Försäkringskassan,sekretess osv. Det fanns ingen arbetsbeskrivning på hur arbetet skulle utföras, utanprojektgruppen fick utarbeta detta själva. Han blev placerad på handikappenheten <strong>och</strong> blevintroducerad i arbetet av två personer som då arbetade några procent som<strong>aktivitet</strong>ssamordnare. Han började sedan efterhand att utveckla sin egen arbetsmetodik.5.3.2 ArbetsmetodCoachen beskriver att han skickade brev <strong>till</strong> alla försäkrade som lagen kräver men även atthan ringde upp ungdomarna. Orsaken <strong>till</strong> att han ringde upp alla ungdomar var att mångaaldrig hörde av sig efter att de hade fått brevet. Det som framkom vid telefonsamtalen varmånga ungdomar inte ens öppnade breven eller i flera fall inte kände att det var någon idé atthöra av sig. Coachen anser att det bästa sättet att ta reda på var individen befinner sig är39
genomföra ett samtal med individen. Utifrån samtalet kan det planeras om det är aktuellt mednågon <strong>aktivitet</strong>. Var det lämpligt med någon <strong>aktivitet</strong> inom en snar framtid kallades personen<strong>till</strong> ett möte med coachen. Hade de svårt på grund av sin hälsa att komma <strong>till</strong>Försäkringskassan gjordes ett hembesök. Många ungdomar med social fobi eller dylika hinderhar svårt att ta sig utanför hemmet. Vid besöket eller mötet gjordes det alltid upp en planeringmed arbete som slutlig målsättning, där deltagande i en <strong>aktivitet</strong> kunde utgöra den förstaetappen. Coachen ger ett exempel där det var svårt att få kontakt med den försäkrade:”Exempel: Min kollega skickade hem ett brev med erbjudande om<strong>aktivitet</strong>er innan jag kom in i bilden. Det blev inget svar på det, sentror jag det var så att jag skickade ett brev långt senare, då hade detgått ett halvår <strong>och</strong> det hade inte hänt någonting. Då ringer jag <strong>till</strong>personen, det är ingen som svarar. På omvägar får jag kontakt medhonom. Det visar sig att han har aspergers <strong>och</strong> han har social fobi <strong>och</strong>han svarar inte telefon <strong>och</strong> han öppnar inga brev. Han bor hemma hossin mamma, jag får först kontakt med modern, hon jobbar på dagarna<strong>och</strong> han sitter själv hemma i lägenheten. Då kan vi skicka en miljonbrev det kommer inte att hjälpa. Den här killen har inte varit utanfördörren på ett år. Han är inte dum i huvudet, han har aspergers <strong>och</strong>han har flera förmågor, han pratar det är inget problem. Den killenhar jag jobbat med på olika sätt. Det är ett jättesvårt fall på ett sätt,man får ju börja med små steg. Jag har tagit kontakt medsocialpsykiatrin, han får en kontaktperson via dem, de ska tränahonom i att bara gå ut”5.3.3 Den försäkradeCoachen beskriver att de flesta försäkrade upplever den personliga kontakten positivt, att detär någon som bryr sig. När han började i projektet var det ingen som tog tag i dessa ärenden.De personer som arbetade som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare på kontoret var i praktiken beordrade attarbeta med andra uppgifter. Det låg runt 300 ärenden i arkivet som ingen arbetade med.Coachen började läsa in alla dessa ärenden <strong>och</strong> betade av dem utan någon speciell metodik.Han kontaktade sedan alla ungdomarna via telefon <strong>och</strong> fick positiv respons. Via telefoninformerade han om möjligheten <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong> <strong>och</strong> började boka in möten. Han skickade ävenut brev om <strong>aktivitet</strong>sersättning. En del hörde av sig själva efter de erhållit brevet <strong>och</strong> de varoftast positiva <strong>till</strong> att komma igång. När det tagits beslut om <strong>aktivitet</strong>sersättning skickas enkopia av promemoria <strong>och</strong> läkarutlåtande <strong>till</strong> coachen. Generellt brukar det finnas underlag föratt kunna ta ställning för om det är aktuellt med en <strong>aktivitet</strong>. Coachen har reagerat på att det ibåde läkarutlåtande <strong>och</strong> i promemoria skrivs mycket om vad den försäkrade inte kan göra. Detborde istället fokuseras på vilken förmåga den försäkrade har <strong>och</strong> om det finns någonrestarbetsförmåga.”Generellt är de flesta försäkrade positiva. Många är positiva attnågon bryr sig överhuvudtaget. När jag kontaktade dem var dejätteglada att det var en person från en myndighet som brydde sig. Detvar ingen som hade gjort det tidigare”.40
5.3.4 AktiviteterEnligt coachen är alltid <strong>aktivitet</strong>erna det första steget mot arbete. Ofta krävs det en delförarbete för att ungdomarna ska se vinsten av att komma igång. I mötet med den försäkradeinformeras alltid om möjligheten <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>. De får med sig en uppgift hem att funderakring: vad vill du göra, vad vill du bli, vad tycker du är roligt, vad gjorde du innan du blevsjuk? De brukar höra av sig inom några veckor med förslag på vad de vill göra. Om de intehör av sig ringer coachen upp <strong>och</strong> påminner dem. Den mest förekommande <strong>aktivitet</strong>en är attgå på gym. Det är en positiv <strong>aktivitet</strong> på flera olika sätt, de får bättre kondition, de kommer inett socialt sammanhang <strong>och</strong> de kan själv styra när de ska gå dit. Dagsformen varierar hos dehär personerna av olika anledningar <strong>och</strong> då är det en fördel att inte vara bunden <strong>till</strong> några fastatider för att delta i <strong>aktivitet</strong>en. Coachen anser att det ska vara ett visst tvång förbundet med<strong>aktivitet</strong>erna, inte <strong>till</strong> själv deltagandet men däremot att ställa upp på möte med diskussionkring <strong>aktivitet</strong>er.Coachen har aktivt drivit arbetslinjen, vilket innebär att <strong>aktivitet</strong>en är det första steget på enlång vandring mot arbete eller studier. En stor del av coachens arbete har inneburit att ringa<strong>till</strong> företag för att ordna praktikplatser då de flesta ungdomarna ville ha någon praktikplats.Många har genom praktiken stärkt sitt självförtroende <strong>och</strong> i några fall har det lett <strong>till</strong>lönebidragsanställningar. Tanken från början var att coachen skulle arbeta med 15 personermen det har blivit betydligt mer än så. Det innebär att han inte haft den tid som var tänkt föratt ordna praktikplatser. För att få viss avlastning startade coachen då ett projekt PULS (sebilaga 3) finansierat med samverkansmedel, som ordnar praktikplatser.Det är ju många som konkurrerar om de här praktikplatserna,gymnasiet, gymnasiesärskolan, kommunerna, det är otroligt mångasom är ute <strong>och</strong> vill ha de här praktikplatserna. Jag startade då det härprojektet PULS, jag såg ju det behovet att det var praktikplatser somgällde. Jag fick igång det med så kallade samverkansmedel. Jag hargjort det lättare för mig, nu behöver jag själv inte ragga så mycketpraktikplatser, det fixar ju han arbetsanskaffaren på kommunen.Coachen är noga med att följa upp de personer som är ute i praktik även de som äröverlämnade <strong>till</strong> projektet PULS. När de försäkrade kommit ut i praktik hade coachenregelbundna träffar vilka hade samma upplägg som traditionella avstämningsmöten. Dessa harofta föregåtts av flera telefonsamtal med den försäkrade <strong>och</strong> är det något som inte fungerat påpraktiken tas detta upp på mötet <strong>till</strong>sammans med handledaren. Coachen är tydlig med att detfodras täta kontakter, både med dem som är ute i praktik <strong>och</strong> med dem som är igång i någon<strong>aktivitet</strong>. För de försäkrade som är ute i praktik via PULS följer coachen upp ärendet pådistans, han är inte ute på arbetsplatsen på samma sätt.Coachen har stött på vissa hinder när det gäller anskaffning av praktikplatser. De försäkradesom uppbär <strong>aktivitet</strong>sersättning är sedan Försäkringskassan blev statlig inte längre försäkrademot tredje man vilket innebär att företag inte vågar ta emot dem (se bilaga 4). Detta är detstörsta hindret för ungdomarna att komma ut i praktik, coachen har vid flera <strong>till</strong>fällen varitmed om att arbetsgivare inte vill ta emot en praktikant på grund av bristande försäkringskydd.De ungdomar som via projektet PULS kommer ut i praktik omfattas av kommunensförsäkringar. För att komma förbi detta har en del ungdomar fått rehabiliteringsersättning trotsatt det är en funktionsbedömning de behöver. Coachen beskriver att den arbetslivsinriktaderehabiliteringen (se bilaga 4) inte passar den här målgruppen. Det är en tvingande åtgärd <strong>och</strong>det behöver inte denna målgruppen för de är redan motiverade. Det innebär bara nackdelar41
land annat så får de byta handläggare, det blir avbrott i processen <strong>och</strong> det blir en karens påreseersättningen på 300 kronor.Ett annat bekymmer är att de ramavtal som Försäkringskassan har med externa aktörer inte äravsedda för dessa ungdomar (se bilaga 4). Coachen anser att ramavtalen är <strong>till</strong> för enmedelålders man eller kvinna som har en anställning <strong>och</strong> har ”gått in i väggen”, alltsåarbetsplatsrelaterad sjukdom. Ofta förekommer det gruppverksamhet med <strong>aktivitet</strong>er som attmåla stenar eller knyppling. För det första är det svårt för ungdomarna att finna sig <strong>till</strong> rättamed bara medelålders personer <strong>och</strong> de önskar att utföra andra <strong>aktivitet</strong>er såsom att meka medbilar eller med data. Coachen ger ett exempel på detta:”Jag hade en tjej som var lindrigt utvecklingsstörd, rolig trevlig tjej.Jag köpte en funktionsbedömning, hon hamnade i en grupp medmedelålders invandrar kvinnor som knappt kunde svenska”.5.3.5 Samarbete internt <strong>och</strong> externtCoachen deltar i interna nätverksträffar med <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna. Han har även försökt fåigång samarbete med andra sektioner inom Försäkringskassan. Han har haft mycket kontaktmed ansökningsgruppen inom sjukförmåner, då det är därifrån de ärenden kommer som hanska arbeta med. Han är av åsikten att <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna borde <strong>till</strong>höra avdelningen försjukförmåner i stället för att de sitter på handikappsektionen. Hälften av länen i Sverige harhaft ett vattentätt gränssnitt mellan avdelningarna/sektionerna <strong>och</strong> i den andra delen har manarbetat gränsöverskridande i varierande grad.Samarbetet med Arbetsförmedlingen har varit både positivt <strong>och</strong> negativt enligt coachen. Inågra fall när den försäkrade varit ute på praktik en längre tid <strong>och</strong> det är aktuellt med enlönebidragsanställning har kontakten med Arbetsförmedlingen fungerat. De har deltagit iavstämningsmöte <strong>och</strong> tagit tag i anställningen. Även när det gäller kontakten med enskildahandläggare inom avdelningen ”unga med funktionshinder” har det fungerat bra. Det ärdäremot problem med att Försäkringskassan <strong>och</strong> Arbetsförmedlingen använder olika begrepp.På Försäkringskassan arbetar man utifrån begreppet arbetsförmåga <strong>och</strong> påArbetsförmedlingen används begreppet anställningsbarhet. Enligt coachen äranställdhetsbegreppet ett märkligt begrepp att arbeta utifrån, då man måste relatera <strong>till</strong> vilkaarbeten som finns på arbetsmarknaden just vid det <strong>till</strong>fället.Coachen har väckt två ärenden i fördjupad samverkan <strong>och</strong> inget av dem har fungerat. Nedanföljer dessa två exempel:” I det ena fallet var det en kille, han hade haft blodcancer <strong>och</strong> hanfick kroniska besvär med lungorna. Det var en jättego <strong>och</strong> rar kille,han var jättemotiverad <strong>och</strong> han kunde mycket. Det enda han hadeproblem med var nedsatt lungfunktion, som innebar en vissandfåddhet, han fick inte anstränga sig för mycket med att bära. Hanfick inte heller utsättas för mycket damm. Jag hade honom ute påfunktionsbedömning i en sportaffär. Det fungerade jättebra, de hade<strong>till</strong> <strong>och</strong> med varit villiga att anställa honom om de inte hade varittvungna att dra åt svångremmen, pga ekonomin. Jag kopplade infördjupad samverkan för jag ansåg att han helt klart var en kandidat.En kille i 23 års åldern som inte alls funderade på att skaffa barn,42
honom satte handläggarna i fördjupad samverkan ut på Babyland, enbutik som säljer barnkläder. Det var ju inte alls hans grej. Det är jugroteskt. Man höll ju på att bygga upp det här så det var ju en storbyggarbetsplats. Det damma <strong>och</strong> höll på det var ju inte riktigt klart.Han ville ju inte vara där av uppenbara skäl <strong>och</strong> då hade de ingenannan idé <strong>och</strong> då menade de att han obstruera. Det tyckte inte jag atthan gjorde, jag tyckte bara att han krävde sin rätt utifrån sinfunktionsnedsättning. Han fixade själv en praktikplats i en annanklädesbutik. Han var där i sex månader, då ska ju Arbetsförmedlingenha möten med arbetsgivaren. De hade ringt tre gånger <strong>till</strong>arbetsgivaren, killen hade de inte pratat med alls. De hade ringt tregånger, tre korta samtal, det är fördjupad samverkan. Det ärbedrövligt”.”Det andra fallet jag hade som jag väckte i fördjupad samverkan varen kille med utvecklingsstörning, en hyfsat lindrig sådan. Han varändå jättemotiverad. Han hade gått på en praktikplats av Bauhaus typ.Där hade han varit i två år, fulla dagar, han behövde dock en delhandledning, behövde lite styrning <strong>och</strong> så. Jag tyckte ändå att hanhade klarat detta, klarat att ta truckkort för många olika truckar. Detkrävs ju en del för att ta det. Så jag väckte honom där i fördjupadsamverkan, det tog fem månader innan han blev kallad <strong>till</strong> förstamötet. Det ska bara ta några veckor. Mötet var på Arbetsförmedlingen<strong>och</strong> då sitter Försäkringskassan där, även socialen deltog. Då hade defått för sig att Arbetsförmedlingen inte ville ha honom av någonanledning, jag vet inte varför, jag har inte fått någon feedback pådetta. Man sa att det var socialen som skulle arbeta med honom idaglig verksamhet. Där han varit tidigare, han trivdes inte alls där,trivdes inte alls med människorna som var där, som inte fungeradelika bra som honom. Då tyckte man att han skulle få en praktikplatsvia daglig verksamhet. Till dags dato har det inte hänt någonting, nuhar det gått nio månader <strong>och</strong> det har inte hänt ett dugg i fördjupadsamverkan. Kan det bli mer katastrof? Han tog själv initiativ, när detinte hände något i fördjupad samverkan <strong>och</strong> sökte jobb <strong>och</strong> kom på enanställningsintervju på Manpower. Han fick inte jobbet, men hanvisade på en initiativförmåga”.Coachen har stort samarbete med LSS verksamhet i kommunen då många av ungdomarnaomfattas av LSS. Han hjälper ibland de försäkrade att fylla i ansökan om LSS. Många avungdomarna som blivit beviljade <strong>aktivitet</strong>sersättning har sedan tidigare LSS <strong>och</strong> har deltagit idaglig verksamhet <strong>och</strong> i utflyttad verksamhet vilket innebär praktik på en arbetsplats.Coachen har informerat handläggare <strong>och</strong> chefer inom LSS om Försäkringskassans verksamhetmed <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>sersättning. Han har även betonat att det är viktigt att ävenpersonalen på daglig verksamhet driver en arbetslinje. Är den försäkrade i gång i praktik pånågon arbetsplats, är det möjligt att nästa steg kan vara en lönebidragsanställning, eller skrivin dem på Arbetsförmedlingen.43
5.3.6 Funktionen som coachEnligt coachen skiljer sig hans <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>ssamordnarens arbete på några punkter,Coacherna är mer pådrivande, har fler externa kontakter <strong>och</strong> driver arbetslinjen med praktik<strong>och</strong> arbetsplatser. Coachen har en nära kontakt med handläggarna i ansökningsgruppen somstår för prövning av <strong>aktivitet</strong>sersättning. Han beskriver att när <strong>aktivitet</strong>sersättningen är på vägatt gå ut är det vanligt att handläggarna skickar ut en påminnelse <strong>och</strong> kommer den försäkradeinte in med en ansökan blir det ingen prövning. Då står den försäkrade utan någon ersättning.Coachen har förhindrat detta flera gånger genom att kontakta de försäkrade.Coachen anser att man som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare borde arbeta med att få <strong>till</strong> nya ramavtal dåde som finns inte passar målgruppen. Han förordar även att det borde starta fler projekt medsamma inriktning som PULS. Han betonar att man måste se processen som en helhet från detatt ärendet prövas för <strong>aktivitet</strong>sersättning <strong>till</strong> handläggandet av <strong>aktivitet</strong>er som är en del avprocessen mot arbetslivsinriktad rehabilitering. Det måste finnas en långsiktig planering motarbete. Det krävs särskilda kunskaper för att kunna möta denna målgruppen.”När man rekryterar <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>ssamordnare måste det varamänniskor som ser möjligheter, som har fantasi, vågar att kontaktaföretag, praktikplatser. Det måste vara kreativa människor, gärna liteungdomliga kanske då man möter en rätt ung målgrupp. De som sittersom <strong>aktivitet</strong>ssamordnare måste ju förstå den generationen, annars ärdet ju kört”.Coachen har sin formelle chef på länskontoret. Han uppger att när han <strong>till</strong>trädde tjänsten iprojektet skulle han behövt lite mer stöd <strong>och</strong> han önskar att projektet varit mer förankrat hosde lokala cheferna. Coachen uppger att det är viktigt hur ett projekt introduceras i ordinarieverksamhet, medarbetarna måste få information om vad det rör sig om. Det hade varit positivtmed någon mentor eller någon form av stöd på den lokala arbetsplatsen.5.4 NulägeI denna del av rapporten presenteras hur <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna arbetar sedan våren 2006 iSkåne.Kunskap/kompetens/<strong>utbildning</strong>De två första åren, mellan 2003-2005, efter det att <strong>aktivitet</strong>sersättning ersattesjukbidrag/förtidspension, utfördes <strong>aktivitet</strong>ssamordningen av handläggare som hade sinaarbetsuppgifter uppdelade på <strong>aktivitet</strong>ssamordning <strong>och</strong> handläggning av ansökningar gällandehandikappärenden (Vårdbidrag, Handikappersättning el Assistansersättning). Initialt hade deinte en renodlad roll som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare. En utredning genomfördes under våren 2005där man föreslog att <strong>aktivitet</strong>ssamordnarrollen skulle renodlas. Sedan 2005 finns åttahandläggare i Skåne som arbetar enbart med <strong>aktivitet</strong>ssamordning. De som innehar dessatjänster har alla tidigare antingen arbetat med arbetslivsinriktad rehabilitering eller medansökningsärenden gällande <strong>aktivitet</strong>sersättning eller handikappersättning. De har en brederfarenhet <strong>och</strong> är personligt lämpade för att arbeta med denna målgrupp. De har önskemål om<strong>utbildning</strong> om psykiska diagnoser då många av de försäkrade fått <strong>aktivitet</strong>sersättning på grundav psykisk sjukdom. Det är planerat för <strong>utbildning</strong>sinsatser just inom detta område. I oktober44
2005 genomfördes två <strong>utbildning</strong>sdagar för <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna med inriktning påsjukförsäkringsregler, samordningsuppdraget <strong>och</strong> SFA-metoder, allt för att stärkasamordnarnas kompetens. Det finns även önskemål om handledning <strong>och</strong> någon form avsamtalsmetodik. Handledning finns det för närvarnade inte resurser <strong>till</strong>. När det gällersamtalsmetodik kommer en kurs på <strong>universitet</strong>snivå att erbjudas de som arbetar medassistansersättning. Om kursen ger ökade kunskaper i att genomföra svåra samtal så är detmöjligt att <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna får <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> denna <strong>utbildning</strong>.ArbetsmetodAktivitetssamordnarna skickar ut brev <strong>till</strong> alla försäkrade som fått <strong>aktivitet</strong>sersättning <strong>och</strong>sätter en bevakning om den försäkrade inte hör av sig. Beroende på omständigheterna iärendet görs en bedömning av om <strong>och</strong> när påminnelse ska göras samt om den ska ske via breveller telefon. Handläggarna följer i största mån processbeskrivningen som RFV kom medunder 2005 (bilaga 7).AktiviteterEfter att ett ärende prövats för <strong>aktivitet</strong>sersättning lämnas kopia av föredragningspromemoria<strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>ssamordnaren <strong>och</strong> i de fall det är aktuellt med arbetslivsinriktad rehabiliteringlämnas även en kopia <strong>till</strong> ohälsohandläggaren. Aktivitetssamordnaren är inriktad på attsamordna <strong>aktivitet</strong>er. Det innebär att man uppmuntrar <strong>och</strong> underlättar för att utvecklaförmågor, kunskaper <strong>och</strong> färdigheter så att personen ska kunna ta nästa steg i sin utveckling.Man uppmärksammar också möjligheterna <strong>till</strong> arbetsförmåga <strong>och</strong> återgång i arbete.Aktivitetssamordnarna handlägger inte ärendet hela vägen utan när det är aktuellt medarbetslivsinriktad rehabilitering lämnas ärendet över <strong>till</strong> avdelningen för sjukförmåner.Samarbetet med handläggare inom sjukförmåner har kommit olika långt <strong>och</strong> är utformat påskilda sätt inom Skåne. Det behövs en utveckling av samverkansrutinerna för överlämning<strong>och</strong> återkoppling i ärenden där arbetslivsinriktade åtgärder aktualiseras. Skåne är uppdelat ifem geografiska områden <strong>och</strong> i några av dem har man startat upp projekt där man arbetar medpersoner som behöver förberedande <strong>aktivitet</strong>er innan man kan gå vidare <strong>till</strong> arbetslivsinriktadrehabilitering. Många av ungdomarna har ingen tidigare förankring på arbetsmarknaden utanbehöver praktisera under lång tid. För att vara aktuell för arbetslivsinriktad rehabiliteringmåste arbetsförmågan vara klarlagd <strong>och</strong> det är svårt att bedöma om det inte föregåtts av någonpraktik.Funktionen som <strong>aktivitet</strong>ssamordnareLänsledningen i Skåne fattade under våren 2005 ett beslut som medför att<strong>aktivitet</strong>ssamordnarens roll renodlas <strong>till</strong> enbart <strong>aktivitet</strong>ssamordning vilket innebär ettsamarbete med handläggare inom sjukförmåner när det gäller rehabiliteringsåtgärder.Aktivitetssamordnarna är placerade under handikappsektionen. Flera av dem tycker inte att dehör hemma där. Det hade varit naturligare om de hade <strong>till</strong>hört enheterna för sjukförmåner, dådet är därifrån de får sina ärenden. Det hade även varit lättare med ett samarbete vidförlängningar av <strong>aktivitet</strong>sersättningSamarbete internt <strong>och</strong> externtI samband med införandet av försäkringsansvariga i länets områden skapades ett nätverkbestående av länets <strong>aktivitet</strong>ssamordnare <strong>och</strong> försäkrings-/metodkonsulter på länskontoret.Vid nätverksträffarna diskuteras <strong>till</strong>ämpnings- <strong>och</strong> metodfrågor samt <strong>utbildning</strong>sfrågor. Ävendet interna samarbetet mellan <strong>aktivitet</strong>ssamordnare <strong>och</strong> ohälsohandläggare har kontinuerligtdiskuterats. Eftersom denna samverkan fungerat olika har man tagit <strong>till</strong> vara på erfarenheternai respektive område. Nätverksträffarna startades upp i september 2005 <strong>och</strong> genomförs45
varannan månad. Nätverkets medlemmar fungerar som ”bollplank” mellan träffarna när behovuppstår. Aktivitetssamordnarna har byggt upp olika kontaktvägar för samverkan med andramyndigheter såsom kommun <strong>och</strong> arbetsförmedling. Samverkan sker i olika former somnätverk eller kontakter med enskilda handläggare.46
6. Diskussion6.1 InledningDrygt 70 000 ungdomar mellan 16-24 år står utanför arbetsmarknaden (SOU 2003:92). Ijanuari 2003 infördes på Försäkringskassan bidragsformen <strong>aktivitet</strong>sersättning för unga medfunktionshinder mellan 19-29 år. Avsikten med reformen var att stimulera <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong> för attbland annat förbättra arbetsförmågan <strong>och</strong> skapa bättre förutsättningar för unga medfunktionshinder att få meningsfull sysselsättning. Efter det att reformen införts arbetadehandläggarna i Skåne endast med <strong>aktivitet</strong>ssamordning några procent av sin arbetstid <strong>och</strong>hade därför inte möjlighet att samordna <strong>aktivitet</strong>er <strong>till</strong> mer än de som efterfrågade det.Projektet Funaktiva startades sommaren 2004 <strong>och</strong> avsikten var bland annat att utveckla en nyyrkesroll. I projektet anställdes två coacher som arbetade enligt en annan metodik än deordinarie <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna, de arbetade renodlat med <strong>aktivitet</strong>ssamordning med arbetesom slutmål. För de ordinarie <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna har arbetssättet ändrats under projektetsgång <strong>och</strong> sedan våren 2006 arbetar åtta handläggare i Skåne renodlat med<strong>aktivitet</strong>ssamordning. Anledningen <strong>till</strong> att arbetssättet har förändrats kan dels bero pårapportserien Analysera 11-13 (Försäkringskassan, 2005), centrala direktiv <strong>och</strong> erfarenheterfrån coachernas arbetsmetodik.Försäkringskassan har i projektet Funaktiva valt att skapa en ny yrkesroll då<strong>aktivitet</strong>ssamordningen inte fungerade efter reformens införande. Istället för att kalla det<strong>aktivitet</strong>ssamordnare så benämns den nya befattningen coach. Coachen får möjlighet attarbeta lite utanför Försäkringskassans ordinarie arbetssätt, genom att stötta den unge helavägen från <strong>aktivitet</strong> <strong>till</strong> arbete, vilket kan leda <strong>till</strong> vissa svårigheter när arbetsmetodiken skainförlivas i den ordinarie verksamheten. Coacherna har även vid flera <strong>till</strong>fällen stött påsvårigheter när Försäkringskassans regler hindrar istället för att hjälpa, speciellt då det gällerförsäkringar, ramavtal <strong>och</strong> rehabiliteringsersättning (se 6.2.2 Aktivitet)6.2 Hur har <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas arbete förändrats?6.2.1 AktivitetAktivitetssamordnarna arbetar sedan våren 2006 renodlat med att samordna <strong>aktivitet</strong>er förunga med funktionshinder. Enligt dåvarande Riksförsäkringsverkets (RFV)processbeskrivning för arbetet med <strong>aktivitet</strong>er har <strong>aktivitet</strong>erna <strong>till</strong> syfte att förbättraarbetsförmågan. Men vad är då en <strong>aktivitet</strong>? Hur har RFV definierat <strong>aktivitet</strong>? Enligt ValMOmodellen som beskriver det vi gör i <strong>aktivitet</strong>erna, så är arbete, fritid <strong>och</strong> egen omsorg<strong>aktivitet</strong>er. En <strong>aktivitet</strong> kan ses i ett livsperspektiv <strong>och</strong> i relation <strong>till</strong> andra <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong><strong>aktivitet</strong>en ger upplevelser på flera olika plan (Erlandsson & Persson, 2005). Utifrånprocessbeskrivningen från RFV rör det sig om <strong>aktivitet</strong>er som kan ha positiv inverkan på47
sjukdoms<strong>till</strong>ståndet, vilka aktivteter det rör sig om är inte preciserat <strong>och</strong> det kan då innebäravilken <strong>aktivitet</strong> som helst. I realiteten så beviljas mest fritids<strong>aktivitet</strong>er av vilka de vanligasteär deltagande i någon kurs eller fysisk träning (Försäkringskassan, 2005). I rapporten ”Aktivmed förhinder” (Försäkringskassan, 2005) har ungdomar med <strong>aktivitet</strong>sersättning intervjuats.Det framkommer att de var kritiska <strong>till</strong> att endast ”hobbyverksamhet” beviljats <strong>och</strong> de anseratt det var för låg nivå på <strong>aktivitet</strong>erna. Möjligen är det så att Försäkringskassan <strong>och</strong>ungdomarna definierar <strong>aktivitet</strong> på olika sätt. Utifrån de resultat som framkommit i dennarapport definierar handläggarna <strong>aktivitet</strong> som en fritids<strong>aktivitet</strong> medan ungdomarna i mångafall efterfrågar arbets<strong>aktivitet</strong>er. I samtalet med de försäkrade är det viktigt att ta reda på deförsäkrades förväntningar <strong>och</strong> i ett tidigt skede klarlägga hur Försäkringskassan definierar<strong>aktivitet</strong>. Det är av vikt att se den enskilda <strong>aktivitet</strong>ens relation <strong>till</strong> övriga <strong>aktivitet</strong>er, alla<strong>aktivitet</strong>er behövs både de rutinmässiga liksom arbete <strong>och</strong> fritid.I Skåne arbetar inte <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna med att anordna praktikplatser, när det är aktuelltska ärendet lämnas över <strong>till</strong> avdelningen för sjukförmåner. Det finns inte något upparbetatsamarbete med handläggarna på sjukförmåner utan överlämning sker när ett ärende bliraktuellt. Problemet är i regel att dessa ungdomar behöver en längre tids praktik innan det äraktuellt med arbetslivsinriktad rehabilitering, för att utröna om det finns en arbetsförmåga <strong>och</strong>hur omfattande den är. Ungdomarna behöver alltså komma ut på någon funktionsbedömningeller arbetsförberedande <strong>aktivitet</strong>, vilket är svårt då det finns ett vakuum mellan<strong>aktivitet</strong>ssamordning <strong>och</strong> arbetslivsinriktad rehabilitering. I två av Skånes fem områden(utifrån Försäkringskassans uppdelning) har Försäkringskassan startat projekt, det ena ärMalmöprojektet (mer om detta under rubriken Fortsatt utveckling av Funaktiva). Den enacoachen startade upp projektet PULS där ungdomar får <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> praktikplatser, därefter kandet bli aktuellt med arbetslivsinriktad rehabilitering. Genom de projekten får ungdomarna<strong>till</strong>gång <strong>till</strong> praktik på någon arbetsplats under längre tid.6.2.2 Utbildning/metoder/nätverkNär <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas arbete renodlades rekryterades åtta personer på heltid i Skåne.Flera av dem hade tidigare arbetat med ansökningar om sjuk- <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>sersättning <strong>och</strong>andra inom ohälsan med arbetslivsinriktad rehabilitering. De har en bred erfarenhet <strong>och</strong>kompetens som de har stor nytta av i arbetet som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare. Utifrån vad coachernahar erfarit behöver man ha lämplig akademisk examen, fingertoppskänsla <strong>och</strong> en förmåga attse möjligheter för att arbeta som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare. Då en stor del av målgruppen harpsykiska funktionshinder, vilket har visat sig både bland deltagarna i projektet <strong>och</strong> i rapporten”Aktiviteter ett steg i rätt riktning”, är det planerat för <strong>utbildning</strong>sinsatser inom detta område.Aktivitetssamordnarna har önskemål om <strong>utbildning</strong> i hur ungdomar med Aspergers syndrom<strong>och</strong> ADHD fungerar <strong>och</strong> hur de bör bemötas på rätt sätt. Handläggarna ställs ofta inför svårasamtal <strong>och</strong> många har önskemål om någon form av samtalsmetodik, vilket kan bli aktuelltlängre fram.Aktivitetssamordnarna i Skåne försöker följa den arbetsmetodik som RFV presenteradegenom processbeskrivningen för arbetet med <strong>aktivitet</strong>er. Sedan rollen renodlades har mansom rutin att skicka ut ett brev (det finns en mall utvecklad centralt inom Försäkringskassan)<strong>till</strong> alla försäkrade som fått <strong>aktivitet</strong>sersättning. Om de inte hör av sig tas ställning <strong>till</strong> om deska kontaktas antingen med ett påminnelsebrev eller via ett telefonsamtal. I rapporten”Aktiviteter ett steg i rätt riktning” framkommer att brevet som skickas ut är svårt att förstå<strong>och</strong> att de försäkrade önskar en personlig kontakt. I RFV:s processbeskrivning står att denförsäkrade kontaktas via ett telefonsamtal <strong>och</strong> därefter bokas ett möte. Flera av de försäkrade48
som blivit intervjuade uppger att den personliga kontakten betyder mycket för dem, att det ärnågon som bryr sig. Via en kontakt per telefon blir de försäkrade uppmärksammade, sedda<strong>och</strong> får information som kan vara lättare att ta <strong>till</strong> sig än via brevet som skickas ut. I fleratidigare rapporter framkommer hur viktigt bemötandet är <strong>och</strong> att man som person blir sedd(Bjerle-Frisk, 2006; Hovmark & Cederblom, 2004).Att arbeta som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare är relativt nytt <strong>och</strong> är fortfarande i utvecklingsstadiet,därför infördes interna nätverksträffar under 2005. Handläggarna träffas varannan månad <strong>och</strong>diskuterar metod <strong>och</strong> <strong>till</strong>ämplingsfrågor. Enligt rapporten ”Att samordna <strong>aktivitet</strong>er”(Försäkringskassan, 2005) är <strong>aktivitet</strong>ssamordning ett ensamt arbete <strong>och</strong> det finns ett stortbehov av stöd <strong>och</strong> då är interna nätverk viktiga. Det finns inte några externa nätverk därArbetsförmedling <strong>och</strong> kommun ingår utan man har enstaka personliga kontakter för varjeindivid som blir aktuell. En del av dessa ungdomar är aktuella inom ”unga medfunktionshinder” på Arbetsförmedlingen <strong>och</strong> är genom kommunen berättigade <strong>till</strong> LSS.Försäkringskassan har ett övergripande ansvar för samordning kring <strong>aktivitet</strong>sersättning menvarje myndighet bör ansvara för <strong>aktivitet</strong>er som ingår under deras verksamhetsområden(Social Försäkring, 2002). Enligt coacherna är det viktigt med externa nätverk så att allaarbetar mot samma mål.6.3 Hur kan <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas arbete ytterligare förändras?6.3.1 AktivitetAktivitetssamordnarna arbetar idag renodlat med att samordna <strong>aktivitet</strong>er. Det innebär att närdet är aktuellt för den försäkrade att komma ut på någon praktikplats lämnas ärendet vidare,antingen <strong>till</strong> avdelningen för sjukförmåner eller <strong>till</strong> något av de projekt som startats upp.Coacherna däremot driver arbetslinjen hela vägen med arbete som slutmål. De starta oftastupp med en motivationshöjande insats, därefter kan det vara aktuellt med någon kurs eller ettkort för träning på gym parallellt kan det planeras för praktikplats eller funktionsbedömning.Coacherna har arbetat med anskaffning av praktikplatser <strong>och</strong> de har även tät kontakt medarbetsgivarna som bistår med praktikplatserna. De har före praktiken informerat den unge <strong>och</strong>arbetsgivaren <strong>och</strong> finns med som ett stöd under tiden en praktikperiod pågår. I flerainternationella rapporter beskrivs hur viktigt det är att med coachingmetodik arbeta med stöd<strong>till</strong> både personen med funktionshinder <strong>och</strong> <strong>till</strong> arbetsgivaren (Möller, 2005, Spjelkavik et al,2004). Det har även i svenska studier kommit fram att arbetsgivarna saknar stöd <strong>och</strong>uppbackning när de tar emot praktikanter (Nordell, 2006). I rapporten ”Aktivitet ett steg i rättriktning” (Försäkringskassan, 2005) uppger ungdomarna att det är alldeles för låg nivå på<strong>aktivitet</strong>erna, de kan liknas vid ”hobbyverksamhet” vilket inte leder <strong>till</strong> någon utveckling.Coacherna har inte skiljt ut fritids<strong>aktivitet</strong>erna utan arbetar parallellt med arbets<strong>aktivitet</strong>ernautifrån ungdomarnas önskemål. När arbetslinjen följs är det lättare att se<strong>aktivitet</strong>sperspektivet, hur varje <strong>aktivitet</strong> utförs i relation <strong>till</strong> andra <strong>aktivitet</strong>er genom livet <strong>och</strong><strong>till</strong> övriga <strong>aktivitet</strong>er i personens vardag. Resultaten visar att behovet av förberedande insatserär stort <strong>och</strong> det tar ofta lång tid för att nå resultat, genomsnittlig tid i projektet var 408 dagar.Det inträffar även att planeringen inte håller <strong>och</strong> ungdomarna får starta om med en annan<strong>aktivitet</strong> eller praktikplats. För en del ungdomar är det på grund av hälso<strong>till</strong>ståndet inte49
aktuellt med arbets<strong>aktivitet</strong>er. Deras hälso<strong>till</strong>stånd kan påverkas positivt genom deltagande inågon <strong>aktivitet</strong> exempelvis fysisk träning, vilket kan vara av värde på flera olika plan. Det kanbetyda att kroppen orkar mer, de blir delaktiga i en grupp <strong>och</strong> känner en inre <strong>till</strong>fredsställelse(Erlandsson & Persson, 2005; Lindholm, 1990).Coacherna har stött på en del problem där Försäkringskassans system hindrar istället för atthjälpa. Ungdomarna är sedan Försäkringskassan blev en statlig verksamhet 2005 inteförsäkrade mot tredje man på en praktikplats, vilket försvårar möjligheterna att ordna praktikeller funktionsbedömningsplatser i Försäkringskassans regi. Den ena coachen startadeprojektet PULS som <strong>till</strong>godoser praktikplatser, ett samverkansprojekt mellan kommun <strong>och</strong>Försäkringskassan där kommunen står för försäkringarna. Det ter sig så att kommunen kanskehar bättre förutsättningar att <strong>till</strong>handa hålla praktikplatser för denna målgrupp. Möjligen är detså att anordningen av praktikplatser har hamnat på rätt plats kommunens regi, då varjemyndighet ska ta sitt ansvar gällande aktivteter inom deras specifika verksamhetsområden(Social försäkring, 2002), En del av ungdomarna med <strong>aktivitet</strong>sersättning är berättigade <strong>till</strong>LSS, flera har gått gymnasiesärskolan eller vanliga gymnasieskolan <strong>och</strong> har därefter svårt attkomma ut på arbetsmarknaden. Det hade kanske fungerat bättre om det fanns en upparbetadverksamhet i kommunal regi som hjälpte ungdomar som slutat gymnasiet men på grund avnågot funktionshinder inte kan stå <strong>till</strong> arbetsmarknadens förfogande, med praktikplatser därmålsättningen är någon form av arbete. Kommunen skulle kunna bistå med anordning avpraktikplatser i samarbete med Arbetsförmedling <strong>och</strong> Försäkringskassan. När det gällerFörsäkringskassans ramavtal för köp av rehabiliteringstjänster har coacherna kommit fram <strong>till</strong>att dessa tjänster inte lämpar sig för den här målgruppen, då de är avsedda för medelålderspersoner med en anställning. Detsamma gäller för ersättningsformen rehabiliteringsersättningsom är en tvingande åtgärd vilket inte behövs för denna målgrupp som kommit så långt i sinrehabilitering <strong>och</strong> därför är de motiverade.6.3.2 Metoder/nätverkEn av de viktigaste delarna i coachernas arbete var att etablera kontakt med den försäkrade.När de fick ett nytt ärende skickade de ut det obligatoriska brevet, men kontaktade även denförsäkrade per telefon, vilket stämmer överens med RFV:s processbeskrivning. Coacherna harmötts av mycket positiv respons från ungdomarna, vilket stämmer överens med resultatet frånintervjuerna där ungdomarna betonade hur viktig den personliga kontakten var. I rapporten”Aktiviteter ett steg i rätt riktning” (Försäkringskassan; 2005) framkommer att ungdomarnaönskar en personlig kontakt istället för skriftlig information som är svår att förstå. Mångaungdomar i projektet berättade för coacherna att brevet var svårt att ta <strong>till</strong> sig <strong>och</strong> de tyckteinte var någon ide att höra av sig. I intervjuerna med ungdomarna i denna rapportframkommer tydligt att många har negativa erfarenheter av kontakten med myndigheterspeciellt Arbetsförmedlingen <strong>och</strong> Försäkringskassan. De upplevde att handläggarna intebrydde sig om vare sig hur det gick för dem eller hur deras hälso<strong>till</strong>stånd var. Kommer då ettbrev från Försäkringskassan som man inte har några positiva kopplingar <strong>till</strong> tidigare, kanrisken vara ganska stor att brevet förblir oöppnat eller att man inte tar <strong>till</strong> sig innehållet. Deungdomar som ingått i projektet <strong>och</strong> varit i kontakt med coacherna har upplevt att de har fåttmycket hjälp <strong>och</strong> support.Coacherna liksom <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna i Skåne anser att <strong>aktivitet</strong>ssamordning inte börhandläggas inom avdelningen/sektionen. Många av handläggarna anser att<strong>aktivitet</strong>ssamordningen borde ligga i ansökningsgruppen under avdelningen för sjukförmåner.Fördelen med att <strong>aktivitet</strong>erna handläggs inom sjukförmåner är att då finns hela processen50
samlad under en enhet. Ärendet startas upp i <strong>och</strong> med prövning av <strong>aktivitet</strong>sersättning,därefter kan det bli aktuellt med <strong>aktivitet</strong>er med arbete som långsiktigt mål, alltså drivaarbetslinjen. Fördelen för de försäkrade är att samma handläggare finns med hela vägen.Många försäkrade har i rapporten ”Aktiv med förhinder” (Försäkringskassan, 2005) framförthur viktig kontakten med handläggaren är, vilket även styrks genom andra studier (Bjerle-Frisk, 2006).Coacherna har arbetat för att få igång ett externt samarbete. När det gällerArbetsförmedlingen har samarbetet varit både positivt <strong>och</strong> negativt. Rehabilitering har inomfördjupad samverkan fungerat bristfälligt för ungdomar med <strong>aktivitet</strong>sersättning trots attArbetsmarknadsverket <strong>och</strong> Försäkringskassan skall verka för att fler personer med<strong>aktivitet</strong>sersättning återfår arbetsförmågan <strong>och</strong> kommer i arbete (Prop. 2005/06:1). Enligtcoachen beror det på att myndigheterna har olika uppdrag <strong>och</strong> fokus. Ungdomarna behöver iregel en längre tids praktik innan det kan bli tal om anställningsbarhet <strong>och</strong> det kan intefördjupad samverkan erbjuda.6.4 Coachmetodiken i relation <strong>till</strong> resultatetCoacherna har motiverat de försäkrade att delta i <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong> från början haft arbete somslutligt mål, vilket inneburit att det i ett tidigt skede har planerats för praktikplats ellerarbetsförberedande <strong>aktivitet</strong>er. Coacherna har använt sig av en arbetsmetodik som innebär attde har kontaktat ungdomarna via telefon <strong>och</strong> därefter bokat möten. 41 % av deltagarna iFunaktiva har varit i praktik hos någon arbetsgivare eller deltagit i någon arbetsförberedande<strong>aktivitet</strong> sett mot jämförelsepopulationen där endast 14 % av alla <strong>aktivitet</strong>er var praktik <strong>och</strong>inte någon deltog i arbetsförberedande <strong>aktivitet</strong>er. De slutsatser som kan dras är att coachernaarbetar på ett annat sätt än vad handläggare i övriga landet gör. För coacherna har<strong>aktivitet</strong>erna varit ett medel för att förbereda ungdomen för en praktik ellerarbetsförberedande <strong>aktivitet</strong> <strong>och</strong> i förlängningen ett arbete eller <strong>utbildning</strong>.Av de 94 personer som varit aktuella i projektet har 64 ärenden avslutats <strong>och</strong> av dem har 22personer kommit i arbete/<strong>utbildning</strong>/arbetssökande <strong>och</strong> 30 personer är vid projektets avslutfortfarande i pågående åtgärder. Det betyder att projektets måluppfyllelse är över 30 procent.Detta kan ses som ett lyckat resultat speciellt som många av ungdomarna inte har haft någontidigare förankring <strong>till</strong> arbetsmarknaden.6.5 Lärdomar av projektetDet finns personer med <strong>aktivitet</strong>sersättning som nuvarande system på Försäkringskassan intefångar upp men som via coachmetodiken i Funaktiva lyckats komma igång i<strong>aktivitet</strong>/praktikplats.- Coachernas arbetsmetodik har resulterat i att fler deltagare än förväntat, när de slutat iprojektet varit i arbete eller <strong>utbildning</strong>.51
- Ungdomarna är positiva <strong>till</strong> personlig kontakt med sin handläggare ett arbetssätt somcoacherna använt sig av.- Det är flera hinder i Försäkringskassans system vad gäller hantering av arbetsförberedande<strong>aktivitet</strong>er för ungdomarna. Det finns inte en fullgod försäkring vid praktik, ramavtalen <strong>och</strong>rehabiliteringsersättning är inte avsedda för denna målgrupp.- Det finns inte någon enhetlig definition av begreppet <strong>aktivitet</strong>.- Aktivitetssamordning är på Försäkringskassan i Skåne organiserat under handikappsektionenmen de flesta anser att det borde ligga under avdelningen för sjukförmåner.Målsättningen med projektet Funaktiva var att 25 % av deltagarna skulle få ett arbete eller<strong>utbildning</strong>. Resultaten visar att över 30 % har kommit i arbete eller studier. Coacherna hararbetat med både deltagare <strong>och</strong> arbetsgivare. De har ringt runt <strong>till</strong> arbetsgivare <strong>och</strong> informeratom projektet <strong>och</strong> varit ett stöd under praktikperioden. Samtidigt har de motiverat <strong>och</strong> stöttatde försäkrade. I Australien <strong>och</strong> Nya Zeeland har en liknande modell använts med lyckaderesultat, även i Norge har coachingmetodiken använts men kontakten <strong>och</strong> stödet <strong>till</strong>arbetsgivarna behöver utvecklas (Möller, 2005, Spejelkavik et al, 2005). Rapporten visar attcoachingmetodiken är en fungerande arbetsmetod där ungdomar blir introducerade påarbetsmarknaden.Det vanligaste sättet att ta kontakt med ungdomarna för information om möjligheten <strong>till</strong><strong>aktivitet</strong> är genom ett standardiserat brev från Försäkringskassan. Det har ännu inte skettnågon förändring av arbetssätt trots att det i studien ”Aktiviteter ett steg i rätt riktning”(Försäkringskassan, 2005) framkommer att brevet är svårt att förstå <strong>och</strong> att ungdomarnaföredrar en personlig kontakt. Coacherna har sedan projektets start tagit första kontakten medungdomarna via telefon <strong>och</strong> mötts av positiv respons. Det skulle vara <strong>till</strong> gagn för deförsäkrade om <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna förändrade sitt arbetssätt <strong>och</strong> tog en personlig kontaktmed de försäkrade <strong>och</strong> skickade ut den skriftliga informationen som ett komplement.Det har i denna rapport framkommit att vissa delar av Försäkringskassans system inte äravpassat för målgruppen som har <strong>aktivitet</strong>sersättning <strong>och</strong> behöver arbetsförberedande<strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong>/eller praktikplats. Det är på tre punkter som Försäkringskassans system hindrarde försäkrade delta i praktik. Det finns inte något fullgott försäkringsskydd <strong>och</strong> ramavtalen förköp av rehabiliteringstjänster är inte avsedda för denna målgrupp. Om arbetslivsinriktadrehabilitering är aktuell ändras ersättningsformen <strong>till</strong> rehabiliteringsersättning. I praktikeninnebär det att om den försäkrade inte vill delta i åtgärden kan ersättningen innehållas, det äralltså en tvingande åtgärd i jämförelse med <strong>aktivitet</strong>erna som är frivilliga. Dessutom såförsämras ekonomin då det är 300 kronor i karens vid reseersättning <strong>och</strong> med störstasannolikhet får den försäkrade byta handläggare. Frågan är då om hantering avarbetsförberedande <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong>/eller praktikplatser ska fortsätta ligga i Försäkringskassansregi. Skulle det fungera bättre om det var Arbetsförmedlingens eller kommunens ansvar? OmFörsäkringskassan fortsättningsvis ska handlägga dessa ärenden så krävs det en förändring avregelsystemet så att det anpassas <strong>till</strong> ungdomar med <strong>aktivitet</strong>sersättning.Begreppet <strong>aktivitet</strong> är inte klart definierat. I RFV:s processbeskrivning står att ungdomar skafå <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>er som kan ha positiv inverkan på sjukdoms<strong>till</strong>ståndet. De <strong>aktivitet</strong>ersom beviljas av <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna är mestadels kurser <strong>och</strong> fysisk träning. Som det tidigarehar nämnts i denna rapport så är arbete, fritid, rekreation <strong>och</strong> egen omsorg <strong>aktivitet</strong>er. Detsom framkommer är att ungdomarna <strong>och</strong> handläggarna definierar <strong>aktivitet</strong> på olika sätt, dåungdomarna i många fall efterfrågar arbetsaktivteter. De har även uttalat att <strong>aktivitet</strong>erna är påför låg nivå. De som arbetat mer i linje med ungdomarnas önskemål är coacherna som inte52
skiljt ut fritids<strong>aktivitet</strong>erna utan arbetat parallellt med arbets<strong>aktivitet</strong>erna. De har drivitarbetslinjen från början <strong>till</strong> slut. Det är viktigt att Försäkringskassan tar ställning <strong>till</strong> om<strong>aktivitet</strong>ssamordnarna ska driva ärendet hela vägen.Coacherna <strong>och</strong> många av <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna i Skåne anser att <strong>aktivitet</strong>ssamordningen intebör vara placerat under handikappsektionen. Det hade varit mer naturligt om det hade legatunder avdelningen för sjukförmåner där både ansökningsärenden <strong>och</strong> rätten <strong>till</strong> sjukpenningutreds. Ärendet startas upp med impuls från ansökningsgruppen när <strong>aktivitet</strong>sersättning ärbifallet <strong>och</strong> blir det längre fram aktuellt med arbetslivsinriktad rehabilitering behövs ettsamarbete <strong>och</strong> eventuell överlämning <strong>till</strong> gruppen som handlägger det inom sjukförmåner.Vid förlängningar av <strong>aktivitet</strong>sersättning är det viktigt med ett samarbete mellan<strong>aktivitet</strong>ssamordnarna <strong>och</strong> ansökningsgruppen så att den försäkrade inte riskerar att stå utanersättning. Det är viktigt att <strong>aktivitet</strong>ssamordnaren får veta att det är aktuellt med förlängningav förmånen, då de kan påminna den försäkrade att fylla i ansökan om <strong>aktivitet</strong>sersättning såatt det inte missas. Det är av vikt att Försäkringskassan i Skåne gör en översyn om var<strong>aktivitet</strong>ssamordningen ska vara placerad.7. Fortsatt utveckling av FunaktivaParallellt med att arbetet i Funaktiva bidragit <strong>till</strong> att utveckla fram för allt Försäkringskassansarbete med dem som har <strong>aktivitet</strong>sersättning har det inom ramen för den så kalladeFördjupade samverkan bedrivits ett arbete att förbättra samverkan mellan Försäkringskassan<strong>och</strong> Arbetsförmedlingen. Detta arbete har pågått kontinuerligt sedan 2003. Målgruppen fördetta arbete har i första hand varit sjukskrivna arbetslösa. Från <strong>och</strong> med 2006 inkluderasgruppen unga med <strong>aktivitet</strong>sersättning inom ramen för Fördjupad samverkan. Även tidigarehar enskilda med <strong>aktivitet</strong>sersättning kunnat skrivas in i Fördjupad samverkan, men gruppenhar inte varit explicit prioriterad.I bilaga <strong>till</strong> den centrala handlingsplanen för år 2006 om Fördjupad samverkan mellanArbetsförmedlingen <strong>och</strong> Försäkringskassan beskrivs kort förutsättningarna för den särskildasatsningen på gruppen unga med funktionshinder. Några viktiga punkter i nämnda dokumentär att• den särskilda satsningen är ett komplement <strong>till</strong> redan fungerande verksamhet• beredningsgruppen bör som resurs använda medarbetare från Arbetsförmedlingenmed särskild kunskap om ungdomar med funktionshinder.• en del ungdomar med <strong>aktivitet</strong>sersättning är i behov av förberedande <strong>aktivitet</strong>er för attkomma vidare <strong>till</strong> mer arbetslivsinriktad rehabilitering <strong>och</strong> att det är önskvärt medsamverkan även i sådana förberedande insatser.Erfarenheterna från Funaktiva är genomgående att målgruppen inte prioriterats avArbetsförmedlingen <strong>och</strong> att man inom Funaktiva, i alltför liten utsträckning, lyckatsaktualisera unga med funktionshinder <strong>till</strong> Arbetsförmedling eller den Fördjupade samverkan.Även inom Fördjupad Samverkan har man konstaterat att det krävs en särskild satsning för attfinna former för samverkan kring gruppen med <strong>aktivitet</strong>sersättning. Endast ett tiotal personermed <strong>aktivitet</strong>sersättning har skrivits in i Fördjupad samverkan under 2006 vilket kan jämförasmed målsättningen 125 personer under 2006.53
7.1 MalmöprojektetFör att utveckla adekvata metoder i Fördjupad samverkan för målgruppen unga medfunktionshinder bestämdes därför, i slutet av 2005, att starta upp ett särskilt projekt i Malmömed viss resursförstärkning såväl <strong>till</strong> Arbetsförmedlingen som <strong>till</strong> Försäkringskassan. I arbetetskulle erfarenheterna från Funaktiva tas <strong>till</strong>vara.Syftet med projektet var att• snabbt komma igång med praktiskt arbete med målgruppen• fördjupa kunskapen om hur stor del av gruppen som har förutsättningar för <strong>och</strong> behovav rehabiliterande insatser <strong>och</strong> hur dessa behov bäst ska mötas• bidra med underlag för att komplettera Farosprocessen för målgruppen• fungera som modell för implementeringen i andra kommunerProjektet genomfördes i Malmö kommun. I projektet ingår två <strong>aktivitet</strong>ssamordnare frånFörsäkringskassan Malmö, samordnare från Arbetsförmedlingen Unga med funktionshinder,samt en särskilt avdelad handläggare från Arbetsförmedlingen som gavs särskilt ansvar för attarbeta med målgruppen inom ramen för Fördjupad samverkan. Handläggaren frånArbetsförmedlingen har på en del av sin arbetstid kunnat samarbeta med<strong>aktivitet</strong>ssamordnarna i ett tidigare skede än vad som är gängse i den Fördjupade samverkan.Kontaktpersonen från Unga med funktionshinder har fungerat som en resurs i arbetet. Stöd <strong>till</strong>projektets genomförande lämnades från regionala resurser (såväl från Fördjupad samverkansom från ordinarie verksamhet på Försäkringskassan <strong>och</strong> Arbetsförmedlingen).För att identifiera lämpliga ärenden att arbeta med granskades ett antal av de totalt 500ärenden med <strong>aktivitet</strong>sersättning i Malmö kommun. Granskningen gjordes i samverkanmellan <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna vid Försäkringskassan <strong>och</strong> samordnaren för Unga medfunktionshinder. Genomgången resulterade i en bedömning <strong>och</strong> gruppering av deltagarna medhänsyn <strong>till</strong> möjligheterna att direkt, eller efter förberedande åtgärder, delta iarbetslivsinriktade <strong>aktivitet</strong>er.Arbetet i projektet påbörjades våren 2006. Tanken var att projektets arbetssätt successivtskulle spridas <strong>till</strong> övriga delar av länet <strong>och</strong> utgöra en inspirationskälla <strong>till</strong>implementering/utveckling av arbete mot målgruppen i hela länet. Det poängterades också attinget skulle hindra att personer med <strong>aktivitet</strong>sersättning skrevs in i Fördjupad samverkan ienlighet med ordinarie rutiner.I slutet av november 2006 genomfördes en uppföljningsdag med projektmedarbetare <strong>och</strong> depersoner som fungerat som regionalt projektstöd, samt coachen från Funaktiva, för att ställasamman erfarenheterna från arbetet i projektet. Nedanstående sammanställning gjordes efterde diskussioner som fördes under uppföljningsdagen.I Malmöprojektet har således två <strong>aktivitet</strong>ssamordnare på Försäkringskassan, samt enhandläggare från Arbetsförmedlingen i Fördjupad samverkan, givits möjlighet att arbetamålinriktat mot <strong>utbildning</strong>/arbete för målgruppen unga med <strong>aktivitet</strong>sersättning. Vidprojektets start under våren 2006 konstaterades att det krävdes utökade möjligheter förförberedande <strong>aktivitet</strong>er för målgruppen. Därför planerades <strong>och</strong> upphandlades enförberedande kurs från en <strong>utbildning</strong>sanordnare. Den innehöll bland annat vägledning(individuell <strong>och</strong> i grupp), bedömningar/analys (bland annat nivåbedömningar i svenska,engelska, matematik <strong>och</strong> datorkompetens), omvärldskunskap, presentationsteknik, datorn som54
arbetsredskap, friskvård, upprättande av individuell plan samt uppföljning <strong>och</strong>dokumentation.Under projekttiden i Malmö har 20 personer aktualiserats för samverkan. Av dessa hade 18personer olika typer av psykiska funktionshinder såsom psykoser, utvecklingsstörning ellerautismliknande-<strong>till</strong>stånd. Av de tolv personer som i två olika omgångar skrivits in på denupphandlade förberedande kursen har fem personer mycket låg närvaro <strong>och</strong> en har avbrutit.Av de övriga sex inskrivna har <strong>utbildning</strong>sanordnaren för fem av dessa gjort enrekommendation om fortsatt stöd. Rekommendationerna handlade då om antingen praktikeller fortsatt kurs hos <strong>utbildning</strong>sanordnaren.Av hela gruppen på 20 personer som aktualiserats <strong>till</strong> samverkan så pågår planering, påkortare eller längre sikt, av praktik/fortsatta kurser i elva av ärendena. Detta gäller även någraav dem som hade låg närvaro på den förberedande kursen. Ytterligare en person har erhålliten lönebidragsanställning <strong>och</strong> två är igång i studier.7.1.1 Erfarenheter från Malmöprojektet i sammandragLöpande personligt stöd är nödvändigtDet krävs ett löpande personligt stöd som kan bistå under hela processen <strong>och</strong> omfatta såvälmotivering/coachning av den enskilde som att hålla aktuella kringaktörer informerade <strong>och</strong>eventuellt aktivera dessa. Det har myntats ett talande uttryck i Funaktiva; Iller-metodiken,vilket innebär att inte släppa taget, ständigt vara på hugget för att agera om gjord planeringfaller, vilket den i praktiken ofta gör. Det krävs alltså en kontinuerlig löpande beredskap föratt hantera uppkomna situationer, <strong>och</strong> att göra detta snabbt.Organisering av detta stöd kan ske på olika sätt <strong>och</strong> avgörs av vilka roller som respektivehandläggare på Försäkringskassan <strong>och</strong> Arbetsförmedlingen ska ha. En möjlighet är att kopieraFunaktiva-modellen där handläggaren på Försäkringskassan tar rollen som coach vilketinnebär att ge löpande stöd. I förhållande <strong>till</strong> dagens <strong>aktivitet</strong>ssamordnare krävs då reduceringav antalet ärenden. I Funaktiva Helsingborg har runt 20 personer löpande varit inskrivna iprojektet. Trots det relativt begränsade antalet ärenden har coachen ändå valt att ”köpa in”praktikanskaffning, via ett kommunalt Frisamprojekt, inklusive det löpande stödet <strong>till</strong>deltagaren i samband med praktikens genomförande. Funaktiva-coachens roll har dåfokuserats på underhållskontakt samt mer formella aspekter av ersättningsfrågor.Ett annat alternativ är att bygga på den SIUS-verksamhet som redan är ett program påArbetsförmedlingen. Programmet bygger på att en SIUS-konsulent stödjer klienten i sambandmed att denne påbörjar ett arbetsförsök hos en arbetsgivare. Ett alternativ för att <strong>till</strong>godosebehovet av flexibelt <strong>och</strong> individuellt löpande stöd är en modifierad SIUS som skulle kunnafölja individen även i förberedande <strong>och</strong> aktiverande faser, således långt innan det finns ettlöfte om anställning. Denne SIUS skulle även kunna stödja i planering <strong>och</strong> genomförande av<strong>utbildning</strong>, såväl reguljär som arbetsmarknads<strong>utbildning</strong>. En särskild fråga i sammanhanget ärden modifierade SIUS-konsulentens organisatoriska <strong>till</strong>hörighet, Försäkringskassan,Arbetsförmedlingen eller båda. Eftersom den kommer att spänna över såvälFörsäkringskassans som Arbetsförmedlingens ansvarsområde kan en gemensam finansieringvara av värde. Ytterligare ett alternativ är att upphandla tjänsten.I SIUS-modellen kan <strong>aktivitet</strong>ssamordnaren <strong>och</strong> handläggaren i den Fördjupade samverkanbehålla de roller de har idag i Malmöprojektet.55
Behovet av förberedande insatser är stort <strong>och</strong> kan vara av olika slagEftersom de individuella behoven är mycket olika måste insatserna vara välavvägda <strong>och</strong> sättasin vid rätt tidpunkt.UtbildningsanordnareInom Malmöprojektet prövades en sju veckors kurs vid IRIS Hadar. Erfarenheten frånMalmöprojektet är generellt att insatsen vid IRIS Hadar varit för kort men också att för fleradeltagare kom insatsen för tidigt. Fem av tolv deltagare hade mycket låg närvaro <strong>och</strong> enavbröt.Reguljär kursverksamhet inom Komvux <strong>och</strong> folkhögskolaEn erfarenhet från Funaktiva är att många av dem som faktiskt gått i mål i form av <strong>utbildning</strong>eller arbete har haft olika typer av kortare/förberedande kurser inom Komvux ellerfolkhögskola. En nyckelfaktor för att klienten skulle fullfölja kursen har den löpande <strong>och</strong>intensiva coachningen utgjort för att komma <strong>till</strong>rätta med <strong>och</strong> hantera olika störningar sommycket ofta uppkommer. Med lämplig coachning kan sådana kurser vara ett alternativ <strong>till</strong>andra mer sammansatta projekt<strong>aktivitet</strong>er.Andra insatserDet finns redan idag ett stort antal olika insatser som kan betecknas som förberedande. Dessakan innehålla inslag av motivationsarbete, personlig utveckling, träning i basala socialafunktioner, träning i arbetsliknande situationer, vägledning med mera. De bedrivs i regel iprojektform <strong>och</strong> finansieras med Försäkringskassans samverkansmedel, kommunala medel<strong>och</strong>/eller ESF-rådet. En inventering med beskrivning av målgrupp <strong>och</strong> innehåll behöver göras.Det behöver också <strong>till</strong>skapas nya sådana insatser. De som arbetat i Malmöprojektet respektiveFunaktiva kan fungera som referensgrupp <strong>till</strong> de anordnare som planerar starta ESF-projektför att stödja inriktning mot aktuell målgrupp.Det finns också andra externa insatser, finansierade på liknande sätt, för att skaffa <strong>och</strong> följaupp praktikplatser.7.2 Fortsatt utvecklingsarbeteGruppen Unga med <strong>aktivitet</strong>sersättning har i slutet av 2006 uppmärksammats medialt isamband med publiceringen av Socialförsäkringsboken 2006. I en debattartikel iGöteborgsposten den 4 december 2006 skriver bland annat Försäkringskassansgeneraldirektör Kurt Malmborg:En av de saker som har legat i fokus är ungas svårigheter att få enstabil förankring på arbetsmarknaden. Svårigheterna får konsekvenserpå andra områden i livet, som ekonomi, familjebildning <strong>och</strong> hälsa.…… Men en betydande andel av unga sjukskrivna upplever att de intefår den hjälp som de behöver för att kunna återgå i arbete. Vi vetsedan tidigare att mer eller mindre alla aktörer som har ett ansvarkring rehabilitering av sjukskrivna brister i sitt ansvarstagande.Rehabilitering <strong>till</strong>baka <strong>till</strong> arbete är ett problem för långvarigtsjukskrivna oavsett ålder. Men konsekvenserna av att unga inte ges56
adekvat hjälp blir allvarligare eftersom kostnaden blir betydande förbåde individen <strong>och</strong> samhället.Under arbetet med projektet Funaktiva har ett antal olika lärdomar dragits; det handlar blandannat om vikten av ett löpande personligt stöd, <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> förberedande <strong>aktivitet</strong>er innanarbetslivsinriktade insatser genomförs <strong>och</strong> att samarbetet inom den Fördjupade samverkan förmålgruppen unga med funktionshinder måste förbättras. Dessa erfarenheter resulterade i ettprojekt inom ramen för Fördjupad samverkan, Malmöprojektet. Erfarenheterna därifrån ärlikartade dem i Funaktiva <strong>och</strong> det har nu rests ett antal frågor som Försäkringskassan <strong>och</strong>Arbetsförmedlingen bör ta ställning <strong>till</strong>. Bland annat gäller det möjligheterna <strong>till</strong> organisering<strong>och</strong> finansiering av det löpande personliga stödet samt förberedande insatser. Dennadiskussion pågår för närvarande.57
8. Slutsatser <strong>och</strong> förslag <strong>till</strong> förändringStyrgruppen där representanter från Försäkringskassan Skåne, Länsarbetsnämnden Skåne,HAREC, HSO <strong>och</strong> Arbetslivsinstitutet ingår har gemensamt utifrån rapporten kommit fram<strong>till</strong> följande slutsatser <strong>och</strong> förslag <strong>till</strong> förändringar.I. Coachingmetodiken har visat sig vara framgångsrik då över 30 % av ungdomarna somdeltog i Funaktiva har kommit i arbete eller <strong>utbildning</strong>. Resultaten visar vikten av att de ungasnabbt kommer igång med någon form av <strong>aktivitet</strong> samt att processen måste få lov att ta tid,då tidigare förankring på arbetsmarknaden är obefintlig eller liten. Genom denna metodikförbättras ungdomarna hälsa, de blir delaktiga i samhället <strong>och</strong> självförsörjande. Det ärdessutom samhällsekonomiskt lönsamt. Genom projektet Funaktivas försorg har 22 personerfått ett arbete eller börjat en <strong>utbildning</strong> Det genomsnittliga garantibeloppet för en person med<strong>aktivitet</strong>sersättning är 7361 kronor per månad. Om dessa personer är i arbete eller <strong>utbildning</strong>under ett år sparar samhället två miljoner kronor i minskade utgifter för <strong>aktivitet</strong>sersättning.Ser man det i ett längre perspektiv blir vinsterna ännu större.Förslag <strong>till</strong> förändring: Coachingmetodiken bör införas, antingen i Försäkringskassansarbete genom att <strong>aktivitet</strong>ssamordnarnas uppdrag förändras <strong>och</strong> utökas eller genom att andraaktörer tar ett större ansvar för den individuella coachingen.II. Det har i denna rapport framkommit att Försäkringskassans system inte är avpassat förpersoner med <strong>aktivitet</strong>sersättning som behöver arbetsförberedande <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong>/ellerpraktikplats. På tre punkter hindrar Försäkringskassan system ungdomarna från att delta ipraktik. Det finns inte något fullgott försäkringsskydd, ramavtalen passar inte målgruppen <strong>och</strong>ersättningsformen rehabiliteringsersättning är en tvingande åtgärd som bara kan erhållasunder en begränsad tid. Det har framkommit att dessa ungdomar behöver lång tid för attgenom <strong>aktivitet</strong>/praktik komma i arbete.Förslag <strong>till</strong> förändring: Försäkringskassan bör göra en översyn av system <strong>och</strong> regelverk. Detinnebär att komplettera försäkringsskyddet så att det omfattar försäkring mot tredje man,upprätta nya ramavtal för denna målgrupp <strong>och</strong> förändra ersättningsformenrehabiliteringsersättning eller erbjuda en ny ersättningsform som är avsedd för personer med<strong>aktivitet</strong>sersättning som behöver rehabilitering.III. Aktivitetssamordnarna på Försäkringskassan i Skåne är idag placerade underhandikappsektionen. De får ärenden från ansökningsgruppen när <strong>aktivitet</strong>sersättning harbifallits <strong>och</strong> blir det längre fram aktuellt med arbetslivsinriktade åtgärder behövs ett samarbeteeller överlämning för handläggning inom avdelningen för sjukförmåner. Mer än hälften avungdomarna har psykiska funktionshinder <strong>och</strong> för dem kan ett handläggarbyte vara negativt.Såväl ansökningsgruppen som handläggning av arbetslivsinriktade åtgärder sorterar underavdelningen för sjukförmåner, vilket inte <strong>aktivitet</strong>ssamordningen gör.Förslag <strong>till</strong> förändring: Försäkringskassan i Skåne bör placera <strong>aktivitet</strong>ssamordningen underavdelningen för sjukförmåner för att få hela processen samlad.58
9. ReferenserAhlfors Svensson, G. (2002). Social Försäkring nr 10. Försäkringskassan.Antonovsky, A. (1987). Hälsans mysterium. Stockholm: Natur <strong>och</strong> Kultur.Barron, K., Michailakis, D., Söder, M. (2000). Funktionshindrade <strong>och</strong> den offentligahjälpapparaten; I välfärd <strong>och</strong> omsorg. Stockholm: Fritzes ( SOU 2000:38).Bjerle-Frisk, A. (2006). Handläggaren gör skillnad! - försäkrades upplevelser av insatsersamordnade av Försäkringskassan. Malmö: Arbetslivsinstitutet.Chaib, M (1995). Självbild <strong>och</strong> självbestämmande. I Strömmar i tiden. Göteborg: Daidalus.Csikszentmihalyi, M. (1997). Finding flow. The psychology of engagement in everyday life.New York: Basic BooksEriksson, L., Granlund, M. (2004). Percieved participation. A comparison of students withdisabilities and students without disabilities. SJDR: Volume 6, No 3Erlandsson, L-K., Persson, D. (2005). Aktivitetsvidenskap i et nordisk perspektiv.Copenhagen: FADL`s Forlag Aktieselskab,Försäkringskassan (2005). Aktiviteter i rätt riktning. Stockholm: Försäkringsdivisionen.(Analyserar 2005:11).Försäkringskassan (2005). Att samordna <strong>aktivitet</strong>er. Intervjuer med handläggare. Stockholm:Försäkringsdivisionen. (Analyserar 2005:12).Försäkringskassan (2005). Aktiv med förhinder. Intervjuer med unga personer som har<strong>aktivitet</strong>sersättning. Stockholm: Försäkringsdivisionen. (Analyserar 2005:13).Gjerde, S. (2004). Coaching. Vad – varför – hur. Lund: Studentlitteratur.Handikappombudsmannen, (2001). Tillgänglighet för alla: handikappombudsmannens 7:erapport <strong>till</strong> regeringen. Stockholm: Handikappombudsmannen.Hovmark, S., Cederblom, R.(2004). Empati <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>. Stockholm: Försäkringskassan.HSO (2003). Arbete. Handikappolitiskt målprogram. Stockholm: Handikappförbundenssamarbetsorgan.Johnreden, A. (2006). Personer med funktionshinder <strong>och</strong> nedsatt arbetsförmåga. URA2006:3. Stockholm: Arbetsmarknadsstyrelsen.Kielhofner, G. (2004). Conceptual foundations of occupational therapy. Philadelphia: DavisLindholm, L. (1990). Den unga människans hälsobild. En studie över gymnasieungdomarsuppfattning om hälsa. Åbo Akademi: Pedagogiska fakulteten.59
Möller, H. (2005). Just do it. Beskrivning av en kundcentrerad modell för stöd <strong>till</strong> personermed funktionshinder. Stockholm: Försäkringskassan.Nordell, K. (2006). Alla vill dra sitt strå <strong>till</strong> stacken. Utvärdering. Västra Götalandsregionen:Arbetslivsinstitutet <strong>och</strong> Västra Götalandsregionen.Nordström, I. (2002). Samspel på lika <strong>och</strong> olika villkor: om lindrigt utvecklingsstördaskolbarns samspel <strong>och</strong> relationer med kamrater. Doctorial dissertation. Stockholm:Stockholm University Press.Nordström Skans, O. (2005). Har ungdomsarbetslöshet långsiktiga effekter? Arbetsmarknad& Arbetsliv, årg 11, nr 3.Pennlöv, J. (2004). Beviljats men inte fått. Stockholm: Fritzes. (SOU 2004:118).Proposition 2000/01:96. Sjukersättning <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>sersättning i stället för förtidspension.Proposition 2002/03:89. Förändringar inom sjukförsäkringen för ökad hälsa i arbetslivet.Proposition 2005/06:1. Budgetproposition för 2006.Raustorp, A. (2004). Att lära fysisk <strong>aktivitet</strong>. Bildning i rörelse. Livsstil <strong>och</strong> hälsa. Uppsala:Författare <strong>och</strong> kunskapsföretaget.RFV (2002). Sjukersättning <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>sersättning. Stockholm: Riksförsäkringsverket.RFV (2003:3). Psykosocial arbetsmiljö <strong>och</strong> långvarig sjukskrivning. Stockholm:Riksförsäkringsverket.RFV. (2002). Sjukersättning <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>sersättning. Stockholm: Riksförsäkringsverket.Simeonsson, R., Carlsson, D., Huntington, G., Sturt, S., McMillen, J., Brent, J. (2001).Students with disabilities: a national survey of participation in school activities.Disability and rehabilitation; 23 s 49-63.Slutbetänkande av Utredningen om unga utanför. (2003). Unga utanför. Stockholm: Fritzes(SOU 2003:92).Socialstyrelsen. (2001). Klassifikation av funktions<strong>till</strong>stånd, funktionshinder <strong>och</strong> hälsa. (ICF).Spejelkavik, O., Froyland, K., Evans, M. (2004). Supported Employment in Norway – aNational Mainstream Programme. Oslo: Work Research Institute.Stavreski, H. (2006). Vi har skapat vår egen dröm<strong>utbildning</strong>. En studie av en friståendeungdomsorganisations verksamhet för unga arbetslösa. Malmö: Arbetslivsinstitutet.Townsend, E. (2002). Enabling Occupation: An Occupational Therapy Perspective. CanadianAssociation of Occupational Therapists. Ottawa.60
Bilaga 1Unga med funktionshinder som medför nedsatt arbetsförmåga2006-02-20UppdragetSedan 1986 finns ett särskilt uppdrag för landets arbetsförmedlingar att medverka <strong>till</strong> attungdomar med omfattande funktionshinder får möjlighet att pröva att försörja sig genom egetarbete. Detta uppdrag hette Arbete åt Unga handikappadeUppdraget finns f o m 2006-01-01 formulerat i Förordningen(2000:628) om denarbetsmarknadspolitiska verksamheten:§5 Den arbetsmarknadspoliska verksamheten bedrivs i form av platsförmedling, vägledning,arbetsmarknadspolitiska program, arbetsplatsintorduktion, arbetslivsinriktad rehabilitering,verksamhet för unga med funktionshinder <strong>och</strong> vissa anställningsfrämjande åtgärder.§12 Verksamhet för unga med funktionshinder innebär att AMS <strong>och</strong> länsarbetsnämndernasamverkar med skolan för att genom vägledning <strong>och</strong> information underlätta övergången frånskola <strong>till</strong> arbetsliv för den som fyllt 16 år men inte 30 år <strong>och</strong> har ett funktionshinder. AMS <strong>och</strong>länsarbetsnämnderna samverkar också med Försäkringskassan för att öka möjligheterna <strong>till</strong>egen försörjning genom förvärvsarbete för den som fått <strong>aktivitet</strong>sersättning enligt lagen(1962:381) om allmän försäkring.AMS ger länen särskilda medel för att detta uppdrag skall bedrivas aktivt. I Skåne finns tvåsamordnare för Arbete åt Unga med funktionshinder. De är placerade vid Af Rehabilitering.AnsvarfördelningSamordnarna ansvarar för den tidiga samverkan kring skoleleverna t o m genomgångetgymnasium.Arbetsförmedlingen, ibland särskilt utsedda handläggare, ansvarar därefter för att <strong>till</strong>godoseungdomarnas behov av stöd <strong>och</strong> insatser när de blivit arbetssökande efter skolan.Tidig samverkanDen tidiga samverkan handlar om:• vägledningsdagar för gymnasiesärskolans elever• deltagande i skolans informationsmöten för elever <strong>och</strong> deras föräldrar• informationsinsatser vid barn- <strong>och</strong> ungdomshabiliteringarna• enskild vägledning <strong>till</strong>sammans med skolan• anpassning av prao/praktikplats genom skolan• stöd <strong>till</strong> personligt biträde vid arbetslivsorientering i gymnasiesärskolan• kartläggning av avgångselever från gymnasiet62
• introduktion på Af i samband med skolslutVägledningsveckorSamordnarna, med hjälp av arbetskonsulenter vid Af Rehabilitering, erbjuder varje årvägledning omfattande 6 dagar <strong>till</strong> 60 elever i åk 3 vid länets gymnasiesärskolor. Eleverna äruppdelade på grupper om 10. Vägledningen bedrivs i Hässleholm <strong>och</strong> Lund. Vägledningenbedrivs med programmedel inom arbetsprövning (ARB). Af Rehabilitering harprogrammedel för dessa.Anpassning av prao-/praktikplats genom skolanIbland finns behov av hjälpmedel för att en funktionshindrad gymnasieelev skall kunnakomma ut på praktik. Skolan saknar medel för sådan anpassning. AF kan bekosta inköp/hyraav hjälpmedel. Samordnarna förbereder i AIS.Af Rehabilitering förfogar över programmedel när det gäller personligt biträde (SPB) åtgymnasiesärskolans elever som är i praktisk arbetslivsorientering. Samordnarna fattar självabeslut.Avgångselever från gymnasieskolanVarje hösttermin kontaktar samordnarna Skånes gymnasieskolor för att erbjudaplaneringssamtal med avgångselever med funktionshinder. Även barn- <strong>och</strong>ungdomshabiliteringar, Specialpedagogiska institutet m fl engageras för att nå ut <strong>till</strong> så mångaungdomar som möjligt. När det gäller gymnasiesärskolans elever finns ett väl utvecklatsamarbete med yrkesvalslärarna.Samordnarna träffar eleverna på skolan, gör uppföljning av skolpraktik <strong>och</strong> gör en preliminärplanering för de åtgärder Af kan behöva vidta för en arbetsplacering på sikt. Överföringen <strong>till</strong>Af-handläggare sker i gemensamt samtal i samband med skolslut. Samordnarna ansvarar föratt ta fram aktuellt medicinskt underlag. Under ungdomarnas första år som arbetssökande vidAf kan samordnarna vara delaktiga i samtal <strong>och</strong> uppföljningar av program.Sedan 2005 finns en SIUS-konsulent <strong>till</strong>gänglig för avgångseleverna i Malmö.Samordnarna finner inte allaTrots den tidiga samverkan lyckas inte samordnarna fånga upp alla ungdomar medfunktionshinder. Många anmäler sig själva på arbetsförmedlingen, ibland utan att uppge sinafunktionshinder. När arbetsförmedlingen identifierar att det rör sig om en ung medfunktonshinder kan stöd ges av Af Rehabilitering <strong>och</strong>/eller samordnarna för Arbete åt Unga medfunktionshinder.63
Kontaktpersoner på AfPå länets arbetsförmedlingar finns särskilt utsedda handläggare som samordnarna vänder sig <strong>till</strong>vid aktualisering av avgångselever. Dessa kontaktpersoner inbjuds regelbundet av samordnarna<strong>till</strong> information <strong>och</strong> erfarenhetsutbyte kring uppdraget Arbete åt Unga med funktionshinder.Att tänka på vid handläggning av unga med funktionshinder som innebär nedsattarbetsförmåga:• kan anvisas arbetsmarknadspolitiskt program även innan de fyllt 20 år• kan anvisas arbetspraktik utan tidsbegräsning• erhåller efter 12 mån med <strong>aktivitet</strong>sstöd dagpenning om 475 kr (gäller upp <strong>till</strong> 25 år).Af bevakar detta manuellt <strong>och</strong> meddelar FK.• en del elever har fyllt 20 år redan i gymnasiet <strong>och</strong> blir efter 90 dagar somarbetssökande berättigade <strong>till</strong> Alfakassa enl. studerandevillkoret.• kodas särskilt i AIS, sökandeblankettens flik AMV.Samverkan med FörsäkringskassanI AMS <strong>och</strong> Försäkringskassans handlingsplan för rehabilitering i samverkan mellanlänsarbetsnämnderna <strong>och</strong> försäkringskassans länsorganisation 2006 anges unga med<strong>aktivitet</strong>sersättning som en särskild målgrupp:”Målgruppen unga med <strong>aktivitet</strong>sersättning beräknas inom ramen för handlingsplanen uppgå <strong>till</strong>1000 personer på nationell nivå. Det ska ses som en ambitionshöjning, en förstärkning <strong>och</strong> ettkomplement <strong>till</strong> den redan fungerande verksamhet <strong>och</strong> samverkansstruktur som finns förmålgruppen i många län.”Läs mer i Vis – Nationellt/Särskilda uppdrag/Rehabilitering/Handlingsplan 2006 samt bilaga 2”Unga med funktionshinder”.Under våren 2006 kommer ett särskilt projekt kring uppdraget att starta för unga med<strong>aktivitet</strong>sersättning i Malmö.Sedan 2004 pågår ett EU-projekt ”Funaktiva” kring unga med <strong>aktivitet</strong>sersättning i Helsingborg<strong>och</strong> Nordost-Skåne. Projektet drivs med samverkansmedel från Försäkringskassan.Samverkansparter är, förutom FK <strong>och</strong> Lan, HSO-Skåne <strong>och</strong> HAREC (Centrum för handikapp- <strong>och</strong>rehabiliteringsforskning vid <strong>Lunds</strong> Universitet). Syftet är att finna vägar ut i reguljär <strong>utbildning</strong><strong>och</strong> arbetsliv för en grupp unga med <strong>aktivitet</strong>sersättning , utveckla rollen som<strong>aktivitet</strong>ssamordnare vid FK samt att identifiera strukturella hinder i samverkan mellan olikamyndigheter <strong>och</strong> <strong>utbildning</strong>ssamordnare.Stöd i Regelboken <strong>och</strong> Skånepolicy- §5 i Förordning (1996:100) om <strong>aktivitet</strong>sstöd- §5 i AMS allmänna råd (AMSFS 2003:1) för <strong>till</strong>ämpningen av förordningen (1996:1100) om<strong>aktivitet</strong>sstöd- §15 i AMS administrativa föreskrifter (AMSFS 2002:4) om handläggningen av ärenden om<strong>aktivitet</strong>sstöd64
- §§ 9 <strong>och</strong> 18 i Förordning (2003:630) om särskilda insatser för personer med funktionshindersom innebär nedsatt arbetsförmåga- §§ 6-7 i AMS allmänna råd om <strong>till</strong>ämpningen av förordningen (AMSFS 2001:20) om särskildainsatser för personer med arbetshandikapp- Kvalitetssäkring av lönebidrag. Skånepolicy 2002:6Ann Stenberg Arbetsförmedlingen65
Samverkan kring elever som slutar skolanBilaga 2Skolan har undervisnings- <strong>och</strong> stödansvar för alla skolbarn/ungdomar i grundskolan, så ävenför barn/ungdomar som har drabbats av fysiska eller psykiska funktionshinder. Sammaförutsättningar gäller inte för elever på gymnasieskolan, eftersom denna <strong>utbildning</strong> är frivillig.Dock försöker man hjälpa elever med svårigheter efter de resurser gymnasieskolan har <strong>till</strong> sittförfogande.Det har åtskilliga gånger visat sig att ungdomar faller mellan myndigheternas ”stolar” pga attföräldrar, barnet/ungdomen inte har kännedom <strong>och</strong> kunskap om <strong>till</strong> vilken myndighet manskall vända sig, för att få stöd <strong>och</strong> hjälp från samhällets sida när man har drabbats avfunktionshinder.Genom samverkansträffar myndigheter emellan med representanter från gymnasiesärskolan,kommunens omsorgsförvaltning, arbetsförmedlingen, vuxenhabiliteringen <strong>och</strong>Försäkringskassan, kan elevens/ungdomens situation <strong>och</strong> behov belysas varvid rätt stöd <strong>och</strong>hjälp kan erbjudas <strong>till</strong> den enskilde från de olika myndigheterna.Innan ärendet redovisas <strong>och</strong> diskuteras i samverkansgruppen har medgivande inhämtats frånförälder <strong>och</strong> eventuellt eleven/ungdomen.I några av Skånes kommuner sker denna typ av samverkan kontinuerligt två gånger per år,oftast med ett resultat som är gynnsamt för den enskilde individen.Under näst sista <strong>och</strong> sista skolåret får särskoleeleverna träffa arbetsförmedlingensrepresentant (unga funktionshindrade) som bl a undersöker <strong>och</strong> utreder elevens eventuellamöjlighet <strong>till</strong> fortsatt arbete/praktik på den praktikplats som skolan ordnat. Om eleven <strong>och</strong>företaget är nöjda <strong>och</strong> trivs med varandra utmynnar detta, inte så sällan, i en anställning medlönebidrag för ungdomen.Resultatet blir inte alltid lika lyckosamt för alla elever. Då har samverkansgruppens samladekompetens en viktig funktion att fylla, genom att försöka finna nya möjligheter för eleven.Några exempel redovisas nedan:En del elever erbjuds daglig sysselsättning i kommunens regi via LSS. Individen kan ävenerbjudas praktikplats hos förvaltning eller företag om vederbörande klarar detta, så kalladutflyttad verksamhet.Samverkansgruppens representanter har som regel god lokal kännedom inom kommunen.Gruppen har därför kunnat bidra med förslag på lämpliga arbetsgivare/företag som kan tänkasta emot praktikanter/ungdomar med funktionshinder.Skolan <strong>och</strong>/eller kommunens omsorgsförvaltning har hjälpt eleven/ungdomen <strong>till</strong> rättvårdgivare (Barn-<strong>och</strong> ungdomshabiliteringen, Vuxenhabiliteringen) kurator, psykolog, läkare,arbetsterapeut m fl.66
Kommunens Omsorgsförvaltning har hjälpt eleven <strong>till</strong> anpassat eller eget boende efterfullgjorda studier.Försäkringskassan har bedömt <strong>och</strong> föreslagit att eleven/ungdomen bör ansöka om <strong>och</strong> fåprövat om rätt föreligger <strong>till</strong> handikappersättning, <strong>aktivitet</strong>sersättning, bostads<strong>till</strong>ägg, särskildersättning för kostnader i samband med sysselsättning/<strong>aktivitet</strong> mm.Samtliga insatser i form av råd, stöd <strong>och</strong> tips i samverkansgruppen har varit gynnsamma förden enskilde individen.För att inga elever/ungdomar skall ”falla mellan stolarna” föreslås att i kommunernassamverkansgrupper borde även representanter ingå från gymnasieskolorna, för att fånga uppelever med olika typer av funktionshinder, som eventuellt kan vara berättigade <strong>till</strong> någon formav stöd <strong>och</strong> hjälp från samhällets sida.Bengt-Olle Andersson Försäkringskassan67
Bilaga 3PROJEKTBESKRIVNINGBakgrundUnder förra året påbörjades ett samarbete i mindre skala mellan försäkringskassans projekt<strong>FUNAKTIVA</strong> *1 <strong>och</strong> SIA-verksamheten * 2 i Helsingborgs stad. Bakgrunden <strong>till</strong> samarbetetvar att Funaktiva kom i kontakt med ungdomar med <strong>aktivitet</strong>sersättning som hade ett uttalatönskemål om arbetsträning <strong>och</strong> praktikplats. För att inom ramen för projektet kunna <strong>till</strong>godosedetta önskemål fick vi för en del ungdomar ta hjälp av SIA-verksamheten. Det handlarframförallt om den grupp ungdomar som har ett psykiskt funktionshinder, som inte <strong>till</strong>hörpersonkretsen enligt LSS, <strong>och</strong> där Arbetsförmedlingen anser att de inte står <strong>till</strong>arbetsmarknadens förfogande. Försäkringskassan har å sin sida inte verktygen att förse deförsäkrade med pryo/praktikplatser. Denna grupp faller således ofta mellan stolarna hos deoffentliga aktörerna.I en utvärdering av hur Försäkringskassans ansvar för <strong>aktivitet</strong>er för försäkrade med<strong>aktivitet</strong>sersättning har implementerats, konstateras det att ”av de olika delstudierna har detframkommit att efterfrågan på pryo/praktik är större än utbudet” (FörsäkringskassanAnalyserar 2005:11 sid 9). I samma rapport sägs att en del ”av gruppen med<strong>aktivitet</strong>sersättning efterfrågar <strong>aktivitet</strong>er som i större utsträckning än de nu <strong>till</strong>gängliga<strong>aktivitet</strong>erna bidrar <strong>till</strong> att förbättra arbetsförmågan <strong>och</strong> möjligheterna att få ett arbete. Deefterlyser möjligheter <strong>till</strong> högre studier, praktik <strong>och</strong> arbetsträning”.I försäkringskassans Svar på regeringsuppdrag (2005-08-01 Dnr 62826/2005) konstateras detatt många län uppger att det finns behov ”av utökade sysselsättningsmöjligheter inom ramenför <strong>aktivitet</strong>er t ex praktikplatser eller arbetsträningsplatser som en förberedelse inför enarbetslivsinriktad rehabilitering” (sid153-154).SamverkansprojektetProjektet ska spinna vidare på <strong>och</strong> utvecklas att gälla ett samarbete även utanför ramen avprojekt Funaktiva. Syftet med den lokala samverkan är att <strong>till</strong>godose efterfrågan påpraktikplatser <strong>och</strong> arbetsförberedande åtgärder för den aktuella målgruppen.För att möjliggöra för individen att komma vidare i nästa steg är det viktigt att en <strong>aktivitet</strong> i form av pryo/praktiksom direkt syftar <strong>till</strong> en arbetslivsinriktad rehabilitering ses som en ”tidig arbetslivsinriktad rehabilitering”(2005:11 sid 5).Samverkan mellan parterna ska också medvetandegöra möjligheterna <strong>och</strong> bana väg för olikalösningar utifrån den enskilde individens behov.Projektet har en stark fokusering på arbetslinjen. Vår uppfattning är, för försäkringskassansdel bl a på basis av erfarenheterna i projektet Funaktiva, att det går att finna långsiktigthållbara lösningar för målgruppen som har ett starkt inslag av arbete eller arbetsnärasysselsättning.Att samarbetet mellan Försäkringskassan <strong>och</strong> kommunen fungerar väl är av avgörande betydelse för attintentionerna i lagstiftningen ska kunna uppfyllas (Försäkringskassan analyserar 2005:11, sid 55).68
AvgränsningVissa specifika grupper av funktionshindrade är idag garanterade daglig verksamhet avkommunen via Lagen om stöd <strong>och</strong> service <strong>till</strong> vissa funktionshindrade (LSS). För övrigapersoner med <strong>aktivitet</strong>sersättning är det otydligt vad kommunens ansvar för sysselsättningenligt SoL innebär (2005:11, sid 56).Samverkans<strong>aktivitet</strong>erna i detta projekt kommer inte att beröra denna problemställning, dådetta i förekommande fall hanteras av projekt Funaktiva.Andra <strong>aktivitet</strong>er för målgruppen än arbetsförberedande, arbetsträning, praktik/pryo kommerinte att ingå i denna samverkan.ArbetsättFrån den stock med ungdomar som har beviljats <strong>aktivitet</strong>sersättning, idag ca 270 ärenden iområde Nordväst, kommer försäkringskassan att välja ut 20 personer under året som passar inpå den ovanstående beskrivna målgruppen. Genom aktiv samverkan mellan parterna kommerdessa ungdomar att erbjudas arbetsträning <strong>och</strong> praktik utifrån deras behov <strong>och</strong> förmåga.Generellt kommer personerna att delta i introduktion/kartläggning <strong>och</strong> arbetsträning/praktikhos SIA i 6-12 veckor, för att därefter ha företagsförlagd praktik i 6 -12 veckor medkontinuerlig uppföljning som ombesörjs av SIA. Erfarenheten visar att praktiken i många fallkan bli betydligt längre <strong>och</strong> i flera fall leda <strong>till</strong> någon form av anställning.Kontinuerliga avstämningsmöten mellan parterna kommer att ske.Då ungdomen genom samverkansprojektet uppvisat en arbetsförmåga kommer en aktivintroduktion <strong>till</strong> Arbetsförmedlingen att ske via redan upparbetade kontakter där.*1 <strong>FUNAKTIVA</strong>, Funktionshindrade ungdomars inträde i arbetslivet. Projekt som aktivt började arbeta i april2004 med ungdomar som har <strong>aktivitet</strong>sersättning. Projektets huvudsakliga syfte är att coacha ungdomar <strong>till</strong>arbete eller <strong>utbildning</strong>, samt kartlägga <strong>och</strong> belysa såväl möjligheter som hinder i det existerandestödsystemet. Bedrivs <strong>till</strong>sammans med Arbetsförmedlingen, Centrum för handikapp- <strong>och</strong>rehabiliteringsforskning <strong>och</strong> Handikapporganisationernas Samarbetsorgan i Skåne.*2 SIA-verksamheten (Sysselsättning Intellektuellt Arbetshandikappade) sorterar under kommunensutvecklingsnämnd. SIA gör en noggrann kartläggning av förmåga <strong>och</strong> begränsningar hos individen, <strong>och</strong>utformar <strong>till</strong>sammans med denne en handlingsplan som ger de bästa förutsättningarna för en anställning.SIA arbetar aktivt att via arbetsanpassare anskaffa praktikplatser hos förvaltningar <strong>och</strong> företag. Och attkontinuerlig göra uppföljning ute på praktikplatserna. Verksamheter inom SIA är,SIA-center: en första introduktion <strong>och</strong> grundläggande arbetsträning <strong>och</strong> vägledningSIA-tvätt, Café Måsen, SIA Kungshult, Hunddagis: arbetsträning <strong>och</strong> vägledning i arbetsträningsgrupperJack: en arbetsträningsverksamhet för personer med neuropsykriatiska funktionshinder, ex Apergerssyndrom, DAMP, Tourettes syndrom.69
Bilaga 4REFLEKTIONERAktiviteterFörsäkring vid <strong>aktivitet</strong>erDå den försäkrade deltar i en <strong>aktivitet</strong> är denne försäkrad för personskador men inte mottredje man, vilket är fallet då det är arbetslivsinriktad rehabilitering.Denna brist i försäkringen är ett av de största hindren för att kunna <strong>till</strong>godose ungdomarnasönskemål <strong>och</strong> behov av arbetsnära sysselsättning, t ex praktik.Projektet har gång på gång upplevt att vi inte har kunnat placera ungdomar på praktikplatserpå grund av denna brist. Många företag, framförallt de mindre, vågar inte ha en ungdom sompraktikant, då företagets egna försäkringar inte täcker upp, ifall ungdomen vållar skada påpraktikplatsen. Även kommunala förvaltningar har nekat ungdom praktikplats enkom avdenna anledning.Arbetslivsinriktad rehabiliteringFör den aktuella målgruppen kan ibland den arbetslivsinriktade rehabiliteringen bådeupplevas <strong>och</strong> verka som ett hinder. Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är en åtgärd somär tvingande för den försäkrade, <strong>till</strong> skillnad från en <strong>aktivitet</strong>. Denne är i princip skyldig attdelta i rehabiliteringen, annars riskerar vederbörande att mista sin ersättning. Erfarenheten avprojektet ger vid handen att detta inte är ett problem vad gäller målgruppen. Ungdomarna villkomma ut i sysselsättning <strong>och</strong> ofta vill de mer än de vad de faktiskt klarar. Alltså behövs inteåtgärden arbetslivsinriktad rehabilitering för det syftet <strong>till</strong> den aktuella målgruppen.Den arbetslivsinriktade rehabiliteringen tjänar heller inte som en morot för målgruppen,tvärtom. Ifall den försäkrade har reseersättning för deltagande i en <strong>aktivitet</strong> <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>en, tex en praktik, skall övergå <strong>till</strong> arbetslivsinriktad rehabilitering, så inträder en karens som göratt den försäkrade får betala de trehundra första kronorna i månaden själv.I de län där handläggningen av <strong>aktivitet</strong>ssamordningen <strong>och</strong> den arbetslivsinriktaderehabiliteringen sker hos olika handläggare/avdelningar innebär det för den försäkrade ettskifte av handläggare vilket i många fall upplevs som negativt. Särskilt då målgruppen <strong>till</strong>största delen har psykiska funktionshinder <strong>och</strong> är känsligare för sådana förändringar. Detinnebär ibland också ett dröjsmål i processen då ett ärende som överlämnas kan bli liggandepå det nya handläggningsstället eftersom det inte hamnar ”överst i högen”. Ett sådanttidsmässigt avbräck i individens process kan vara förödande, särskilt för ungdomar medpsykiska funktionshinder, där kontinuitet är en trygghetsfaktor.En åtgärd som den arbetslivsinriktade rehabiliteringen måste upplevas ha ett mervärde för attha legitimitet. För den aktuella målgruppen har projektet inte kunnat finna ett sådant mervärdevare sig för försäkringen, organisationen (handläggaren) eller individen.70
RamavtalenVi har i projektet kunnat konstatera att alltför få om ens några av de ramavtal somFörsäkringskassan tecknat med externa aktörer är anpassade för målgruppen, d v s de som har<strong>aktivitet</strong>sersättning. Lite hårddraget kan man säga att många avtal <strong>och</strong> andra projekt somförsäkringskassan engagerar sig i är anpassade för medelålders män <strong>och</strong> kvinnor som har ettarbetsgivarförhållande, eller har haft, <strong>och</strong> som blivit skadade eller utbrända på jobbet.Av våra ungdomar är det mindre än en procent som har ett arbetsgivarförhållande, väldigtmånga har aldrig haft någon kontakt med arbetsmarknaden överhuvudtaget.Våra ungdomar vill inte, t ex vid funktionsbedömningar, sitta <strong>och</strong> måla stenar eller virkagrytlappar. Utan vill surfa på nätet eller meka med bilar <strong>och</strong> dyl.Väldigt många efterfrågar också praktik eller arbetsträning som är företagsförlagd. Detta börman ta hänsyn <strong>till</strong> när man tecknar ramavtal. Något generaliserat kan man säga att flertalet avvåra avtal verkar ha ett upplägg som går ut på att man först gör en 1-5 månadersfunktionsbedömning med ovanstående pysselsättning som ett vanligt förekommande inslag,<strong>och</strong> i bästa fall kan sedan några veckors praktik erbjudas.Våra ungdomar, liksom vi, efterlyser ett omvänt förhållande; ev. några veckors allmänbedömning <strong>och</strong> sedan en funktionsbedömning i en reell arbetsmiljö. Det finns bevisligenaktörer på marknaden som kan klara av att erbjuda sådana upplägg. Projektet har samarbetatmed en sådan aktör.Ungdomar vill träffa ungdomar, inte minst de som är i samma situation som dom själva.Vuxna har de träffat <strong>till</strong>räckligt av i sina kontakter med socialtjänst, försäkringskassan, läkarem fl. Fler avtal <strong>och</strong> projekt borde vara åldersanpassade. Det skulle också kunna motverkasocial isolering.Samverkan med andra aktörerNär vi arbetat med ungdomarna har vi kunnat konstatera att kommunen är en viktig aktör. Ettfaktum som inte alltid <strong>till</strong>varatas av försäkringskassan. Många av ungdomarna har sin<strong>aktivitet</strong>sersättning pga icke kroniska psykiska besvär som t ex depression, ätstörningar, socialfobi, inte sällan i kombination. Dessa har i bästa fall kontakt med sjukvården. Dock saknasnästan alltid en kontakt med kommunala instanser. En viktig sådan är den kommunalasocialpsykiatrin. Till exempel kan socialpsykiatrin erbjuda kontaktpersoner för en ungdomsom är socialt isolerad pga psykiska besvär, <strong>och</strong> som får personen att överhuvudtaget kommautanför dörren. Kommunens psykiatrihandläggare kan även samordna <strong>och</strong> förmedla andrakontakter. Projektet har vid ett flertal <strong>till</strong>fällen förmedlat kontakt <strong>och</strong> haft gemensammamöten med socialpsykiatrin i enskilda ärenden. Det krävs ett aktivt förhållningssätt frånhandläggaren på försäkringskassan så att sådana kontakter kan skapas.Många av ungdomarna är berättigade <strong>till</strong> stöd <strong>och</strong> <strong>till</strong>hör personkretsen enligt LSS <strong>och</strong> hardetta stöd redan idag. En del vill inte ha det, <strong>och</strong> ibland finns det inte skäl att ansöka om stödtrots att man är berättigad <strong>till</strong> det. Men det är också så att ett antal ungdomar som rimligenborde ha detta stöd <strong>och</strong> vill ha det inte har kommit <strong>till</strong> skott att söka det. Här harförsäkringskassan en uppgift inom ramen för <strong>aktivitet</strong>ssamordningen, <strong>och</strong> undersöka behovetav <strong>och</strong> bistå med kontakter. Projektet har vid några <strong>till</strong>fällen hjälpt ungdomar att söka LSSäven varit med på möte med LSS-handläggare.71
PULSInom ramen för projekt Funaktiva har startats ett samarbetsprojekt med Helsingborgskommun med samverkansmedel; projekt PULS vilket står för Praktik åt Ungdomar genomLokal Samverkan. Projektet har <strong>till</strong> syfte som namnet antyder att <strong>till</strong>godose efterfrågan påpraktikplatser <strong>och</strong> arbetsförberedande åtgärder för den aktuella målgruppen, d v s ungdomarmed <strong>aktivitet</strong>sersättning. PULS har hit<strong>till</strong>s haft 14 personer som deltagare <strong>och</strong> samtliga dessahar beretts en arbetsprövnings/praktikplats.72
Bilaga 5Projektsamordnare: Amanda BengtssonHAREC- Centrum för handikapp- <strong>och</strong> rehabiliteringsforskningTel: 040- 33 66 10; 0709460438E-mail: Amanda.Bengtsson@smi.mas.lu.seIntervjufrågor riktade <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>ssamordnare i Skåne1. Vilka brister eller hinder uppmärksammar Du vad beträffar det löpande arbetet med<strong>aktivitet</strong>sersättning? (också i jämförelse med hantering av sjukbidrag <strong>och</strong> förtidspensionom Du arbetat med dessa)2. Vilka möjligheter uppmärksammar Du vad beträffar hantering av den nya förmånen?(också i jämförelse med sjukbidrag <strong>och</strong> förtidspension om Du arbetat med dessa)3. Anser Du att kunskapen om <strong>aktivitet</strong>sersättning (regelverk, vägledning osv) är <strong>till</strong>räckligför att hantera förmånen på ett <strong>till</strong>fredställande sätt?(ev förekommande osäkerhetsfaktor,bristande info) (också i jämförelse med sjukbidrag <strong>och</strong> förtidspension)4. Anser Du att PM, den behandlande läkarens utlåtande samt uppgifter erhållna från deförsäkrade utgör <strong>till</strong>räcklig underlag för planering av <strong>aktivitet</strong>er?5. Anser Du att din kunskap om funktionshinder är <strong>till</strong>räcklig för att bemöta de försäkrade påett <strong>till</strong>fredställande sätt?6. Har Du genomgått någon form av <strong>utbildning</strong> beträffande handikapp, samtalsmetodik ellerförhållningssätt?7. Använder Du Dig av någon utarbetad, enhetlig arbetsmetod för att hantera förmånen(<strong>aktivitet</strong>sersättning) <strong>och</strong> frågor kring denne?8. Använder Du Dig av SASSAM-karta (Strukturerad Arbetsmetodik för Sjukfallsutredning<strong>och</strong> SAMordnad rehabilitering) eller liknande?9. KONTAKTER MED EXTERNA AKTÖRERa) Hur fungerar Dina kontakter med externa aktörer (främst potentiella<strong>aktivitet</strong>sanordnare)? Har Du ett väletablerat nät av kontakter?b) Nyttjar Du Försäkringskassans befintliga, etablerade kontakter eller skapar nya?På vilket sätt skapar Du nya kontakter? Ditt <strong>till</strong>vägagångssätt?c) Vilken typ av externa aktörer har Du mestadels kontakter med i syfte att skaffa<strong>aktivitet</strong>er <strong>till</strong> de försäkrade: privata, statliga, kommunala, företag, organisationer,stiftelser, föreningar…?10. AKTIVITETERa) Vilken typ, eller karaktär har de <strong>aktivitet</strong>er som Du brukar bevilja? Har dessa (en delav dessa) någon anknyttning <strong>till</strong> arbetslivet eller arbetsmarknaden? Brukar Du tahänsyn <strong>till</strong> den försäkrades diagnos vid beviljande av en viss <strong>aktivitet</strong>?73
) I vems regi utförs <strong>aktivitet</strong>erna?c) Hur ofta utförs <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong> över hur lång tidsperiod brukar de sträcka sig?11. REGISTRERING (avser Försäkringskassans datasystem)a) Vilka kriterier borde, enligt Dig, vara uppfyllda för att Du skulle registrera en åtgärdsom:- motivationsinsats- <strong>aktivitet</strong>- arbetslivsinriktad rehabiliteringb) Åtgärder som Du vidtagit under det senaste halvåret har Du i övervägande delregistrerad som:- motivationsinsats- <strong>aktivitet</strong>- arbetslivsinriktad rehabiliteringc) I vilken utsträckning har Du använt Dig av särskilt ersättning för kostnader somuppstod i samband med de beviljade <strong>aktivitet</strong>erna?12. Vad anser Du om frivillighet vad avser deltagande i <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong> val av dessa?Vad anser Du om de försäkrades attityd <strong>och</strong> inställning?13. Hur brukar Du motivera de försäkrade <strong>till</strong> deltagande i <strong>aktivitet</strong>er? På vilket sätt brukar duta kontakt med dem <strong>och</strong> informera dem om möjligheten att delta i <strong>aktivitet</strong>er?14. Var, organisatoriskt sett, är Du placerad? Vem samarbetar Du med inom organisationen?(PM-handläggare, handikappteamet, sektionen för arbetslivsinriktad rehabilitering…)15. Hur fungerar Ditt samarbete med sektionen (avdelningen) för arbetslivsinriktadrehabilitering <strong>och</strong> andra sektioner (avdelningar)?16. Anser Du att det skulle vara lämpligare att följa upp den försäkrade vid övergången frånfritids<strong>aktivitet</strong>er <strong>till</strong> arbetsprövning eller arbetsträning i stället för att överlåta ärendet?17. Hur renodlad är Din roll som <strong>aktivitet</strong>ssamordnare?18. Anser Du att införandet av <strong>aktivitet</strong>sersättningen medverkat <strong>till</strong> förbättring avförsäkringssystemet? Anser Du att man inom Fk gör <strong>till</strong>räckligt för de funktionshindradeungdomarna?19. Har Du, för närvarande, någon form av samarbete med Af?20. Dina eventuella önskemål vad avser interna <strong>utbildning</strong>ar som bidrar <strong>till</strong> en bättre hanteringav förmånen, andra önskemål, åsikter <strong>och</strong> synpunkter samt förslag <strong>till</strong> förbättringarTACK FÖR DIN MEDVERKAN74
Bilaga 6FRÅGOR TILL DEN FÖRSÄKRADEÅLDER……………ARBETSLIVSERFARENHET, vilken? ……………….TYP AV UTBILDNING…………………………………SKOLSYSTEMETa) Vilka erfarenheter har du av den skola som du gick <strong>till</strong> (grundskola <strong>och</strong>gymnasieskola)? Trivdes du där? Om inte, varför?b) Har du varit i behov av ngn särskild hjälp, anpassning, info, något specielltstöd? Vilka?c) Har du fått den hjälp/det stöd/den anpassning som du behövde? Om nej-varför? Har du försökt?d) Eventuella problem, brister, hinder men även möjligheter i skolsystemet somdu uppmärksammate) Varför har du valt att inte utbilda dig vidare?f) Varför har du avbrutit <strong>utbildning</strong>en (frågan riktad mot de som avbrutit sin<strong>utbildning</strong>)g) Har du planer på att utbilda dig vidare? Vilken <strong>utbildning</strong>?h) Har du fått någon hjälp vid övergången från skolan <strong>till</strong> arbetslivet?i) Har ditt funktionshinder/sjukdom påverkat ditt självförtroende?AKTIVITETSERSÄTTNINGa) Varför har du sökt <strong>aktivitet</strong>sersättning?b) Vilken kunskap har du om <strong>aktivitet</strong>sersättning?c) Har du prövat att utbilda dig vidare eller försökt att hitta ngt jobb innan dubestämt dig för att söka <strong>aktivitet</strong>sersättning?d) Har din arbetsförmåga prövats innan du beviljades <strong>aktivitet</strong>sersättning? I så fallpå vilket sätt?e) Vad tycker du om detta system med <strong>aktivitet</strong>sersättning <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>er?f) Vet du vad målsättningen med <strong>aktivitet</strong>er är? Vad tror du dessa ska leda <strong>till</strong>?Varför erbjuds <strong>aktivitet</strong>er?75
g) Vilka <strong>aktivitet</strong>er tycker du kan vara bra/intressanta för ungdomar?KONTAKTER MED MYNDIGHETERa) Vilken erfarenhet har du av kontakter med Försäkringskassan (även<strong>aktivitet</strong>ssamordnare)?b) Har du varit i kontakt med Arbetsförmedlingen, Kommunen, någonhandikapporganisation eller andra organisationer? Vem i så fall?c) Vilka erfarenheter har du av kontakter med ovannämndamyndigheter/organisationer? Tillgodoser (Möter) dessa dina behöv/önskemål?Om inte – varför? Vet du något om det som systemet har att erbjuda, t exhjälpmedel, olika kurser, <strong>aktivitet</strong>er? Hade någon av myndigheterna hjälpt <strong>till</strong>vid samordning av alla hjälpmedel <strong>och</strong> <strong>aktivitet</strong>er som systemet har att erbjuda?d) Vilken hjälp har du fått? Vilken hjälp vill/ville du få, om du själv fick bestämma<strong>och</strong> utforma systemet? Har du fått någon extra hjälp från Rickard eller Petersom du annars inte har fått från Försäkringskassan?FRAMTIDa) Vilka framtidsplaner har du? Hur <strong>och</strong> var ser du dig själv om tre, fem, tio år?b) Vilken hjälp behöver du för att implementera (uppnå) dina planer?c) Skulle du vilja arbeta? Vilket arbete i så fall skulle du kunna tänka dig?d) Vad är det som hindrar dig ifrån att arbeta? Har du någon gång sökt arbete?76
Bilaga 7Intervjufrågor <strong>till</strong> coacherna som arbetar i projektetA. Uppstart/kompetens1. Hur ser din bakgrund ut? (arbetslivserfarenhet, <strong>utbildning</strong>)2. Har du tidigare arbetat med coaching?3. Fick du någon <strong>utbildning</strong> av FK inför uppstarten?4. Fanns det från början någon arbetsbeskrivning vad coaching rollen skulle innebära?B. Metodfrågor1. Vilka arbetsmetoder använder du?2. Om du fick någon <strong>utbildning</strong> i uppstarten, har du användning av den?3. Har din tidigare erfarenhet <strong>och</strong> <strong>utbildning</strong> varit <strong>till</strong> hjälp för dig i arbetet som coach?4. Vilken kunskap är viktig att besitta för att kunna bemöta ungdomarna <strong>och</strong> hantera deåtgärder som är relevanta?C. Den försäkrade1. När du får ärendet finns det då <strong>till</strong>räckligt underlag för att kunna planera <strong>aktivitet</strong>er?2. Arbetar du med alla ärenden som är aktuella eller måste du prioritera vissa? Hur arbetar dui så fall?3. Hur brukar du ta kontakt med de försäkrade?4. Hur arbetar du för att motivera deltagande i <strong>aktivitet</strong>er/arbetsplatsinriktad verksamhet?5. Vilka reaktioner möts du av från den försäkrades sida?D. Aktiviteter/arbetsplatsinriktad verksamhet1. Vilka är de mest förekommande <strong>aktivitet</strong>erna?2. Är det vanligt att deltagande i <strong>aktivitet</strong>er leder vidare <strong>till</strong> arbetsplatsinriktad verksamheteller brukar det föras parallellt?3. Hur ofta utförs <strong>aktivitet</strong>er <strong>och</strong> över hur lång tidsperiod brukar de sträcka sig?77
4. Finns det önskemål om enbart arbetsplatsrelaterad verksamhet? Hur ställer du dig <strong>till</strong> det?5. Hur går du vidare när arbetsplatsrelaterad verksamhet finns? (fortsatt coaching)E. Kontakter med interna <strong>och</strong> externa aktörer1. Ingår du i något internt nätverk?2. Har du samarbete med andra sektioner inom Försäkringskassan?3. Vilken typ av externa aktörer har du kontakt med i syfte att ordna<strong>aktivitet</strong>er/arbetsplatsinriktad verksamhet <strong>till</strong> de försäkrade?4. Använder du Försäkringskassans befintliga etablerade kontakter eller skapar du nya?5. Har du någon kontakt med AF, fördjupad samverkan? Om ja hur fungerar den kontakten?6. Har du <strong>till</strong>gång <strong>till</strong> Försäkringskassans ”köp av tjänst”? Om ja hur fungerar det?F. Rollen1. Har din roll som coach förankrats i ordinarie verksamhet?2. Har du i ditt arbete stöd av din chef?3. Skiljer sig ditt arbete som coach mot hur <strong>aktivitet</strong>ssamordnarna arbetar idag?G. Synpunkter1. Vad anser du om att deltagande <strong>och</strong> val av <strong>aktivitet</strong>er är frivilligt?2. Anser du att ärendet ska överlämnas <strong>till</strong> fördjupad utredning när det är aktuellt medarbetsträning?3. Vilka brister eller hinder har du uppmärksammat i det löpande arbetet med<strong>aktivitet</strong>sersättning?4. Vilka möjligheter har du uppmärksammat beträffande hantering av den nya förmånen? Vadskulle hjälpa? Vilket stöd?5. Har du förslag på förbättringar?78
Bilaga 8Processbeskrivning för arbetet med <strong>aktivitet</strong>erProcessen börjar isamband med beslutom rätten <strong>till</strong><strong>aktivitet</strong>sersättningSyfte:Med <strong>aktivitet</strong>eravses sådanaverksamheter somkan antas ha engynnsam inverkanpå de förhållandensom medför att denförsäkradesarbetsförmåga ärnedsatt.Aktiviteterna harmed andra ord <strong>till</strong>syfte att förbättraförutsättningarna föratt förbättraarbetsförmågan.Informera Undersöka KlarläggaErbjuda möjlighet att delta i<strong>aktivitet</strong>/<strong>aktivitet</strong>erSärskild ersättningFrivillighet - inga krav påmedverkan kan ställas föratt erhålla eller behållarätten <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>sersättningTelefonkontaktmed dfSyfte:•Presentation av ”mig”<strong>och</strong> mitt uppdrag•Boka tid <strong>och</strong> plats förmöte med df•Informera om brev•Informera ommöjligheten att ta medsig någon <strong>till</strong> mötetInformationsbrevinför möte(Anpassat eftermålgruppen)Vilka önskemål <strong>och</strong>behov har df?Personligt möte•Ömsesidig information•NulägesbeskrivningHur ser df på sinsituation?Gemensam bild•Möjligheter <strong>och</strong>hinder•Vilja-kunna-få•Konsekvenserav val•Eventuell gemensamöverenskommelseVilka fysiska <strong>och</strong> psykiskaförutsättningar har df att delta i<strong>aktivitet</strong>ersom…kan ha positiv inverkan påsjukdoms<strong>till</strong>stånd,funktionshinder eller fysiska opsykiska prestationsförmågan…kan antas ha en gynnsaminverkan på de förhållandensom medför att arbetsförmåganär nedsatt?Aktiviteter som ökarförutsättningarna för attförbättra arbetsförmågan?Ett steg i riktning motsjälvständigt <strong>och</strong> aktivt liv somkan innebära mer eller mindreomfattande kontakt medarbetslivet?I möjligaste mån <strong>till</strong>varatamöjligheter <strong>till</strong> utveckling oarbeteKontakt med berördakommunala myndigheter förbedömning av den enskildessituationKostnader?Särskild ersättning?Personligt möteMåldiskussion•Påbörja tankarna kringmål <strong>och</strong> planering•Möjligheter <strong>och</strong> hinder(SASSAM, egenutredning)•Samverkansparter vidbehov•Identifiera andra planer•Konsekvenserav olika valResultat: Df har fåttinformation(väckt intresse)Resultat: Df harkunskap <strong>och</strong>valmöjlighetResultat: Df:s vilja <strong>och</strong> förutsättningar att delta ilämpliga <strong>aktivitet</strong>er klarlagdaProcessbeskrivning för arbetet med <strong>aktivitet</strong>erProcessen börjar isamband med beslutom rätten <strong>till</strong><strong>aktivitet</strong>sersättningSyfte:Med <strong>aktivitet</strong>eravses sådanaverksamheter somkan antas ha engynnsam inverkanpå de förhållandensom medför att denförsäkradesarbetsförmåga ärnedsatt.Aktiviteterna harmed andra ord <strong>till</strong>syfte att förbättraförutsättningarna föratt förbättraarbetsförmågan.Informera Undersöka KlarläggaErbjuda möjlighet att delta i<strong>aktivitet</strong>/<strong>aktivitet</strong>erSärskild ersättningFrivillighet - inga krav påmedverkan kan ställas föratt erhålla eller behållarätten <strong>till</strong> <strong>aktivitet</strong>sersättningTelefonkontaktmed dfSyfte:•Presentation av ”mig”<strong>och</strong> mitt uppdrag•Boka tid <strong>och</strong> plats förmöte med df•Informera om brev•Informera ommöjligheten att ta medsig någon <strong>till</strong> mötetInformationsbrevinför möte(Anpassat eftermålgruppen)Vilka önskemål <strong>och</strong>behov har df?Personligt möte•Ömsesidig information•NulägesbeskrivningHur ser df på sinsituation?Gemensam bild•Möjligheter <strong>och</strong>hinder•Vilja-kunna-få•Konsekvenserav val•Eventuell gemensamöverenskommelseVilka fysiska <strong>och</strong> psykiskaförutsättningar har df att delta i<strong>aktivitet</strong>ersom…kan ha positiv inverkan påsjukdoms<strong>till</strong>stånd,funktionshinder eller fysiska opsykiska prestationsförmågan…kan antas ha en gynnsaminverkan på de förhållandensom medför att arbetsförmåganär nedsatt?Aktiviteter som ökarförutsättningarna för attförbättra arbetsförmågan?Ett steg i riktning motsjälvständigt <strong>och</strong> aktivt liv somkan innebära mer eller mindreomfattande kontakt medarbetslivet?I möjligaste mån <strong>till</strong>varatamöjligheter <strong>till</strong> utveckling oarbeteKontakt med berördakommunala myndigheter förbedömning av den enskildessituationKostnader?Särskild ersättning?Personligt möteMåldiskussion•Påbörja tankarna kringmål <strong>och</strong> planering•Möjligheter <strong>och</strong> hinder(SASSAM, egenutredning)•Samverkansparter vidbehov•Identifiera andra planer•Konsekvenserav olika valResultat: Df har fåttinformation(väckt intresse)Resultat: Df harkunskap <strong>och</strong>valmöjlighetResultat: Df:s vilja <strong>och</strong> förutsättningar att delta ilämpliga <strong>aktivitet</strong>er klarlagda79