Svenska - Intrum Justitia
Svenska - Intrum Justitia
Svenska - Intrum Justitia
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Noter<br />
nettotillgångar alternativt att innehav utan<br />
bestämmande inflytande redovisas till verkligt<br />
värde, vilket innebär att innehav utan bestämmande<br />
inflytande har andel i goodwill. Valet<br />
mellan de olika alternativen att redovisa innehav<br />
utan bestämmande inflytande kan göras förvärv<br />
för förvärv.<br />
Dotterföretags finansiella rapporter tas in i<br />
koncernredovisningen från och med förvärvstidpunkten<br />
till det datum då det bestämmande<br />
inflytandet upphör.<br />
Koncerninterna fordringar och skulder, intäkter<br />
eller kostnader samt orealiserade vinster<br />
eller förluster som uppkommer från koncerninterna<br />
transaktioner mellan koncernföretag, elimineras<br />
i koncernredovisningen.<br />
Orealiserade vinster från transaktioner med<br />
intresseföretag och joint venture-företag elimineras<br />
i den utsträckning som motsvarar koncernens<br />
ägarandel i företaget. Orealiserade förluster<br />
elimineras på samma sätt som orealiserade<br />
vinster, i den utsträckning det inte finns någon<br />
indikation på nedskrivningsbehov.<br />
Intresseföretag<br />
Koncernen tillämpar IAS 28 Innehav i intresseföretag.<br />
Som intresseföretag betraktas de företag som<br />
inte är dotterföretag, men där koncernen direkt<br />
eller indirekt innehar minst 20 procent av rösterna<br />
eller på annan grund utövar betydande<br />
inflytande utan att ha bestämmande inflytande<br />
över det delägda företaget.<br />
Andelar i intresseföretag redovisas i koncernredovisningen<br />
enligt kapitalandelsmetoden, vilket<br />
innebär att andelen i intresseföretaget redovisas<br />
till anskaffningsvärdet och därefter justeras med<br />
koncernens andel av förändringen i intresseföretagets<br />
nettotillgångar. Andelarnas värde inkluderar<br />
goodwill från förvärvet. I koncernens<br />
resultaträkning ingår koncernens andel av intresseföretagets<br />
resultat minskat med eventuell<br />
nedskrivning på goodwill. Beloppet redovisas på<br />
raden Resultatandelar i intresseföretag. Erhållna<br />
utdelningar från intresseföretaget redovisas inte<br />
i resultaträkningen utan minskar investeringens<br />
redovisade värde.<br />
Eventuell skillnad vid förvärvet mellan anskaffningsvärdet<br />
för innehavet och ägarföretagets<br />
andel av det verkliga värdet netto av intresseföretagets<br />
identifierbara tillgångar, skulder och eventualförpliktelser<br />
redovisas i enlighet med IFRS 3.<br />
Kapitalandelsmetoden tillämpas från och<br />
med den tidpunkt då betydande inflytande uppstår<br />
fram till den tidpunkt när det upphör eller<br />
intresseföretaget blir dotterföretag.<br />
Skulle koncernens andel av redovisade förluster<br />
i intresseföretaget överstiga andelarnas redovisade<br />
värde så reduceras andelarnas värde till<br />
noll. Avräkning för förluster sker i så fall även<br />
mot fordringar utan säkerhet som koncernen har<br />
på intresseföretaget om dessa till sin ekonomiska<br />
innebörd utgör del av nettoinvesteringen. Fortsatta<br />
förluster skulle alltså inte redovisas såvida<br />
inte koncernen lämnat förlusttäckningsgarantier.<br />
Joint ventures<br />
Koncernen tillämpar IAS 31 Andelar i joint<br />
ventures. Med joint ventures avses företag där<br />
<strong>Intrum</strong> <strong>Justitia</strong> och annan eller andra delägare<br />
enligt aktieägaravtal driver verksamheten i det<br />
samägda företaget gemensamt. Koncernen är<br />
56 ÅRSREDOVISNING 2011<br />
endast engagerad i joint ventures som utgör en<br />
egen juridisk enhet och dessa redovisas i koncernredovisningen<br />
enligt klyvningsmetoden.<br />
Det innebär att <strong>Intrum</strong> <strong>Justitia</strong>s ägarandel i<br />
procent av tillgångar, skulder, intäkter och kostnader<br />
i det gemensamt ägda företaget slås ihop<br />
post för post med motsvarande poster i koncernens<br />
resultat- och balansräkning.<br />
Endast eget kapital som intjänats efter förvärvet<br />
redovisas i koncernens eget kapital. Klyvningsmetoden<br />
tillämpas från den tidpunkt då<br />
det gemensamma bestämmande inflytandet<br />
erhålls och fram till den tidpunkt då det upphör.<br />
Utländsk valuta<br />
Koncernen tillämpar IAS 21 Effekterna av ändrade<br />
valutakurser.<br />
Transaktioner i utländsk valuta<br />
Koncernföretagen upprättar sin lokala redovisning<br />
i den funktionella valutan i det land där de<br />
har sin verksamhet. Transaktioner i annan valuta<br />
redovisas enligt gällande växelkurs på transaktionsdagen.<br />
Vid reglering eller avräkning av sådana<br />
transaktioner kan växelkursen avvika från<br />
den som gällde på transaktionsdagen varvid en<br />
(realiserad) kursdifferens uppkommer. Vidare<br />
omvärderas monetära tillgångar och skulder i<br />
utländsk valuta till balansdagens kurs vid respektive<br />
bokslutstillfälle varvid (orealiserade) kursdifferenser<br />
uppkommer. Såväl realiserade som orealiserade<br />
kursdifferenser av dessa slag redovisas i<br />
resultaträkningen i rörelseresultatet om de avser<br />
exempelvis kundfordringar eller leverantörsskulder<br />
men i finansnettot om de avser finansiella placeringar<br />
och upplåning i utländsk valuta.<br />
För att undvika kursdifferenser säkras ibland<br />
fordringar och skulder i utländsk valuta genom<br />
användande av valutaterminer. Koncernens innehav<br />
av valutaterminer marknadsvärderas vid varje<br />
bokslutstillfälle, och förändringar i det verkliga<br />
värdet redovisas i resultaträkningen.<br />
Omräkning av utländska<br />
verksamheters finansiella rapporter<br />
Tillgångar och skulder i utlandsverksamheter, inklusive<br />
goodwill och andra koncernmässiga över- och<br />
undervärden, omräknas från den funktionella valutan<br />
till koncernens rapporteringsvaluta, svenska kronor,<br />
till balansdagens valutakurs. Intäkter och kostnader<br />
omräknas till en genomsnittskurs som utgör<br />
en approximation av kurserna vid respektive transaktionstidpunkt.<br />
Omräkningsdifferenser uppstår<br />
vid omräkningen av dotterföretagens bokslut dels<br />
eftersom balansdagens kurs ändras mellan bokslutstillfällena,<br />
dels eftersom den genomsnittliga kursen<br />
avviker från balansdagens kurs. Omräkningsdifferenserna<br />
redovisas i övrigt totalresultat som årets<br />
förändring av omräkningsreserven.<br />
Långfristiga fordringar och skulder mellan moderbolag<br />
och dotterföretag kan ses som en ökning<br />
eller minskning av nettoinvesteringen i respektive<br />
bolag. Därför redovisas kursdifferenser på dem i<br />
koncernredovisningen i övrigt totalresultat.<br />
Vid avyttring av en utlandsverksamhet realiseras<br />
de till verksamheten hänförliga ackumulerade omräkningsdifferenserna.<br />
Bolaget har valt att fastställa de ackumulerade<br />
omräkningsdifferenserna hänförliga till tidpunkten<br />
före den 1 januari 2004, tidpunkten för övergång<br />
till IFRS, till noll.<br />
Koncernen har under året inte säkrat någon övrig<br />
flödesexponering gällande förväntade inbetalningar<br />
eller utbetalningar i utländsk valuta.<br />
Finansiella tillgångar och skulder<br />
Koncernen tillämpar IAS 39 Finansiella instrument:<br />
Redovisning och värdering.<br />
Ett finansiellt instrument definieras som varje<br />
form av avtal som ger upphov till en finansiell tillgång<br />
i ett företag och en finansiell skuld eller eget<br />
kapital-instrument hos motparten.<br />
Finansiella instrument som redovisas i balansräkningen<br />
inkluderar på tillgångssidan likvida<br />
medel, kundfordringar, aktier och andra eget kapitalinstrument,<br />
lånefordringar, köpta avskrivna<br />
fordringar samt derivat. Klientmedel redovisas på<br />
egen rad i balansräkningen och ingår därmed inte<br />
i koncernens redovisade likvida medel. Bland skulder<br />
och eget kapital återfinns leverantörsskulder,<br />
klientmedelsskuld, utgivna skuld- och eget kapitalinstrument,<br />
låneskulder samt derivat.<br />
Finansiella instrument redovisas initialt till anskaffningsvärde,<br />
motsvarande instrumentets verkliga<br />
värde med tillägg för transaktionskostnader. Undantag<br />
utgör finansiella instrument som tillhör kategorin<br />
finansiell tillgång vilka redovisas till verkligt värde via<br />
resultaträkningen. Dessa redovisas till verkligt värde<br />
exklusive transaktionskostnader. Redovisning sker beroende<br />
av hur de har klassificerats enligt nedan.<br />
En finansiell tillgång eller finansiell skuld tas<br />
upp i balansräkningen när bolaget blir part enligt<br />
instrumentets avtalsmässiga villkor. Fordringar tas<br />
upp när bolaget presterat och avtalsenlig skyldighet<br />
föreligger för motparten att betala, även om faktura<br />
ännu inte skickats. Kundfordringar tas upp<br />
i balansräkningen när faktura har skickats. Skuld<br />
tas upp när motparten har presterat och avtalsenlig<br />
skyldighet föreligger att betala, även om faktura<br />
ännu inte mottagits. Leverantörsskulder redovisas<br />
när faktura mottagits.<br />
En finansiell tillgång tas bort från balansräkningen<br />
när rättigheterna i avtalet realiseras, förfaller eller<br />
bolaget förlorar kontrollen över dem. En finansiell<br />
skuld tas bort från balansräkningen när förpliktelsen<br />
i avtalet fullgörs eller på annat sätt utsläcks.<br />
Verkligt värde på noterade finansiella tillgångar<br />
motsvaras av tillgångens noterade köpkurs på balansdagen.<br />
Verkligt värde på onoterade finansiella<br />
tillgångar fastställs genom att använda värderingstekniker,<br />
till exempel nyligen genomförda transaktioner,<br />
pris på liknande instrument och diskonterade<br />
kassaflöden. De enda finansiella instrument<br />
som regelmässigt omvärderas till verkligt värde är<br />
derivatinstrument (valutaterminer). De värderas<br />
utifrån en värderingsteknik som bygger på observerbar<br />
marknadsdata, och hänförs alltså till Nivå 2<br />
i värderingshierarkin i IFRS 7.<br />
Långfristiga fordringar och övriga fordringar<br />
Långfristiga fordringar och övriga fordringar är<br />
fordringar som uppkommer då företaget tillhandahåller<br />
pengar utan avsikt att idka handel med<br />
fordringsrätten. Om den förväntade innehavstiden<br />
är längre än ett år utgör de långfristiga fordringar<br />
och om den är kortare övriga fordringar.<br />
Dessa fordringar tillhör kategorin Lånefordringar<br />
och kundfordringar och värderas till upplupet anskaffningsvärde.<br />
Köpta fordringar<br />
Köpta fordringar består av portföljer av förfallna